150 



Epicentri su bili u Griižu i na Cetinu, a osim toga u južnom 

 Tirolu. 



51. motrenje: 5. srpnja 1906. 



Osim one velike pjege vidim danas jedanaest manjih, dakle 

 za dvije više od jučer. Veća je pjega već jučer prolazila kroz 

 sunčani središnji meridijan, te će po svoj prilici prolaziti 29. ovoga 

 mjeseca ponovno. 



Polusjena je krasna, prugasta te ima više bakalja. Gra- 

 nulacija je također tako jasna, da s većim uvećanjem razliku- 

 jemo vrlo dobro one crne i bijele točkice, iz koje se ona sastoji. 



659. perioda sunčane rotacije od 9. srpnja do 3. kolovoza 1906. 



52. motrenje: 9. srpnja 1906. 



Pjega od 4. srpnja već je u blizini zapadnoga ruba usred 

 opsežnoga polja sunčanih bakalja; nedaleko od nje na 38. stupnju 

 sjeverne širine imademo srednju pjegu, a na istočnoj polovici 

 dvije manje hrpice. 



53. motrenje: 16. srpnja 1906. 



Mogoh samo pol minute pomatrati sunčanu ploču te vid j eh 

 tri manje pjegice na južnoj polovini, koje su po prilici pred tri 

 dana prekoračile bile istočni rub. 



54. motrenje: 17. srpnja 1906. 



Prva od onih triju pjega baš je na meridijanu, veličinu 

 cijenim na kakovih 10.000 kilometara skupa s polusjenom. 

 Srednja pjega ima oko sebe dosta bakalja, koje se unatoč 

 tome, da su u blizini meridijana, dobro vide. Ostale dvije pjege 

 su neznatne. Granulacija vrlo jasna. 



Naš zagrebački seismograf registrirao je potres u 7 sati 22 

 minuta u jutro. 



660. perioda sunčane rotacije od 3. — 28. kolovoza 1906. 



55. motrenje: 23. Tiolovoza 1906. 



Dvije se srednje grupe vide, jedna sa 10 — 12.000 kilo- 

 metara u blizini zapadnoga ruba, druga manja, više u blizini 

 meridijana. 



56. motrenje: 25. kolovoza 1906. 



U svemu imade četiri grupe pjega, od kojih su dvije srednje 

 veličine. Jedna, koja će prolaziti tečajem ovoga dana kroz sun- 

 čani meridijan, leži na 25. stupnju južne širine, te se sastoji iz 



