151 



jedne glavne pjege s polusjenom u veličini od 30.600 kilome- 

 tara i manje pjege od 3000 kilometara promjera, također s polu- 

 sjenom i popraćena od više pora. Interesantno je, da su u samoj 

 polusjeni veće pjege dvije sitne pjegice. Druga grupa se sastoji 

 od kakovih 14 malih, samih raštrkanih pjega. Treća je pjega 

 još u blizini iztočnoga ruba, te će biti, šta se vehčine tiče, 

 jednaka prvoj. Četvrta je grupa već na zapadnom kraju, te se 

 sastoji iz 4 manje pjege. 



661. perioda rotacije Sunca od 28. kolovoza do 22. rujna 1906. 



57. motrenje: 30. kolovoza 1906. 



U svemu ima pet grupa, od kojih su četiri već u blizini 

 zapadnoga ruba; najveću cijenim na 40.000 kilometara pro- 

 mjera te ima dvostruku jezgru. Oko drugih 3 grupa imade 

 dosta pora i bakalja te držim, da su to ostaci one velike grupe 

 od 4. srpnja o. g., koja je valjda i 29. srpnja prolazila kroz sun- 

 čani meridijan. 



Interesantna je ta činjenica, da su imali na dan 29. i 30. 

 srpnja ponovno potrese u Sarajevu i u Srijemu, dakle na istom 

 mjestu, gdje su ih imali i 4. srpnja! 



58. motrenje: 5. rujna 1906. 



Opazih dvije manje pjege oko meridijana, ali su mi oblaci 

 spriječili svako dalje motrenje. 



59. motrenje: 6. rujna 1906. 



Na raznim mjestima imade po više pora bez važnosti. 



60. motrenje: 8. rujna 1906. 



Osim više pora nikakva pjega ih baklja. 



61. motrenje: 9. rujna 1906. 



Od jučer su se razvile dvije grupe srednje vehčine s polu- 

 sjenama i bakljama, pozicije niti veličine nemogoh točno odrediti. 



62. motrenje: 21. rujna 1906. 



Jedna veća grupa sa slabim jezgrama i opkoljena bakljama 

 nalazi se u blizini zapadnoga ruba. Na istočnom rubu jedna 

 grupa bakalja, u sredini više pora. 



662. perioda sunčane rotacije od 22. rujna do 17. listopada 1906, 



Kod 63. do 72. motrenja, koja sam obavio dne 23., 25. i 

 29. rujna, 5., 7., 9., 10., 11., 12., 13. i 17. listopada, nije bilo 



