154 



datke sa gornjim, vidimo, da je ostala veličina prve pjege ne- 

 promijenjena, budući da je iznosila i onda 30.600 kilometara. 

 Pošto imade mnogo bakalja u grupi, možemo predmnijevati, da 

 će ona doživjeti još više rotacija. 



83. motrenje: 30. studenoga 1906. 



Mjerio sam i veličinu one zadnje pjege, imade 35.000 kilo- 

 metara i cijeli rep pora i bakalja. Njezina udaljenost od gore 

 opisane pjege iznaša 166.000 kilometara. Na zapadnom rubu 

 mnogo bakalja. 



665. perioda sunčane rotacije od 7. prosinca do 1. siječnja 1907. 



Oblačno vrijeme je spriečilo motrenje sve do 31. prosinca. 



Između ostalih manjih potresa, bio je 2Ž. prosinca kata- 

 strofalni potres u Boliviji i to u Arici kod Valparaisa. 



Nastojat ću osvjedočiti se kasnije iz motrenja drugih za- 

 voda, dah je bila koja pjega toga dana na sunčanoj ploči. (Mo- 

 rala je onda ponovno prolaziti ona pjega opisana dne 2. stude- 

 noga o. g.) 



84. motrenje: 31. prosinca 1906. 



Još se vidi na sunčanoj ploči ona velika pjega, za koju 

 sam gore sumnjao, da je morala proći 22. kroz sunčani cen- 

 tralni meridijan, i to je opet jedan dokaz za svezu između sun- 

 čanih pjega i zemaljskih potresa. Pjega sama imade od prilike 

 35.000 kilometara, a u neposrednoj blizini pokrila je sunčana 

 fotosfera u izmjeri od 1,600.000 četvornih kilometera, ogromnim 

 bakljama. 



Mudolf Zikinundoivskt/» 



