Nanćne i književne vijesti. 



Filogenetsko značenje zubi krapinskoga čovjeka. 



U svojoj sadržajem i oblikom krasnoj monografiji j,Der diluviale Mensch 

 von Krapina in Kroatien. Wiesbaden 1007.'-^ opisao je prof. Gorjanović-Kram- 

 herger iscrpljeno ostatke diluvi] alnoga čovjeka krapinskoga, a i prilike, pod 

 kojima je on živio, koliko se to moglo zaključivati po nalazima. Vrijedno je 

 istaknuti, da nitko nije dosada imao pri istraživanju toliko materijala te 

 vrste, kao autor gore spomenute monografije; pi-ema tome imaju i rezultati 

 dobiveni istraživanjem tolikoga materijala to veću vrijednost. Na temelju či- 

 njenica dobivenih istraživanjem samih objekata, te isporedbom drugih do 

 sada nađenih ostataka diluvijalnoga čovjeka (Spy, Neandertal itd.) kao i re- 

 centnoga čovjeka (radi se dakako samo o kosturu) došao je prof. Gorjanović- 

 Kramberger do važnoga zaključka, daje diluvijalni čovjek krapinski (Homo 

 primigenius) direktni (neposredni) pređšasnik modernoga čovjeka Evro- 

 pejca (Homo sapiens). Obilježja kostura diluvijalnoga čovjeka možemo u 

 tri grupe razdijeliti. Prvoj grupi pripadaju tipična obilježja vrsta Homo 

 primigenius ; drugoj takva obilježja, koja ima i diluvijalni i recentni čo- 

 vjek, a trećoj obilježja, koja su zapravo samo za recentnoga čovjeka ka- 

 rakteristična, ali se u svojim počecima nalaze i na diluvijalnom čovjeku. 

 Ovoj trećoj grupi prij^adaju neki karakteri zubi. 



Pri prosuđivanju morfoloških karaktera fosilnih (izumrlih) životinja 

 igraju zubi znatnu ulogu. Zubi se poradi svoje čvrstoće razmjerno lakše 

 sačuvaju od ostalih dijelova skeleta, a osim toga su zubi svake grupe, 

 pa i vrste, tako karakterističnoga oblika, da se po zubima samima može 

 odrediti pripadnost vrste, kojoj n. pr. nađeni zub pripada. Otuda dolazi 

 velika paleontološka vrijednost nauka o zubima. Da spomenem jedan pri- 

 mjer : nađena su cigla dva zuba (Mi -2) jednoga fosilnoga majmuna i prema 

 morfološkim osebinama tih zubi određen je novi red antropomorfnih maj- 

 muna (Griphopitecus. Abel). Glasovita filogenetska genealogija konja, naj- 

 savršeniji primjer paleozoologije, dala bi se i može se i po samim zubima 

 konstruirati. 



U najnovije doba igraju zubi krapinskoga čovjeka znatnu ulogu. Dr. 

 Adloff', kojemu je prof Dr. Gorjanović Kramberger te zube (87 komada) 

 na zamolbu liberalno poslao, ustvrdio je*), da krapinski dilvivijalni čovjek 



*) P. A. Adloff: die Zähne des Homo primigenius von Krapina. Anat. 

 Anzeiger. Bd. XXXI. 1907. 



P. A. Adloff: die Zähne des Homo primigenius von Krapina und 

 ihre Bedeutung für die systematische Stellung desselben. Zeitschrift für 

 Morph, und Anthr. Bd. 10. refi. 2. 



