206 



Prije nego li pređemo na tumačenje prot. Gorjanovid-Krambergera, 

 valja spomenuti, da se od molara prizmatički „sraslih" krakova, kakove 

 kod Krapinca često nalazimo, bitno razlikuju molari s krakovima uzdu.ž 

 sraslima, kakovih kod recentnoga čovjeka vrlo često nalazimo, a kod Kra- 

 pinca vrlo rijetko. Zubi s krakovima sraslima konički prikazuju većma 

 specijalizirani oblik, a postali su redukcijom (smanjenjem) alveola — zvibnih 

 jamica. Kod vrećastih zubi se ne opaža redukcija zubnih jamica, a zubi 

 su vrećastoga oblika popriječno veći i jači od normalnih zubi s krakovima 

 stoščevito sraslima, a razlikuju se i građom od onih vrećastoga oblika 

 (n. pr. oblik zubne šupljine). 



Prof. Gorjanović-Kramberger poriče zubima vrećastoga oblika s više 

 razloga svako filogenetsko značenje. U prvom redu ističe prof. Gorjanović- 

 Kramberger, da se molari vrećastoga oblika nalaze i kod recentnoga Euro- 

 pejca, te se kvalitativno posve podudaraju s onima Krapinca. Broj nađenih 

 primjeraka (14) kod recentnoga čovjeka ne dolazi u obzir, kad se radi o 

 principu: dali je određeni karakteru dvije vrste zastupan. Bez obzira na 

 prirodu vrećastih zubi dokazuje nam činjenica, što se taj karakter nalazi 

 u obje vrste, da zubi obih vrsta, a prema tome (u suglasju s drugim ka- 

 rakterima kostura) i obje vrste padaju u istu varijacijonu širinu. 



Povrh toga pokazao je prof. Gorjanović-Kramberger time, što je ra- 

 svijetlio prirodu i postanak (ontogenetski) zubi s prizmatičkim krakom, da 

 su to za pravo tvorenine anormalne, ali nastale unutrašnjim povodom. 

 Isti faktor, koji kod recentnoga čovjeka do tih tvorevina vodi, djelovao je, 

 ali kako se čini lokalno jače, i kod krapinskoga čovjeka. Zubi, koji su 

 suviše brzo i krepko rasli (svi zubi s prizmatskim krakom pokazuju hiper- 

 trofiju osteo- dentina), dosegli su i dno alveola (zubne jamice), a da nijesu 

 dospjeli pojedine krakove razviti (njekoji su to djelomice i učinili). Kod 

 ekstremnih slučajeva nalazimo na dnu alveole već spomenuti stoščeviti 

 poklopac, posve novu tvorevinu (Neubildung), koja je postala sekundarnim 

 utjecajem (podražajem — pritiskom) kraja zakržljalih krakova na tkanje, 

 koje Osteodentin producira. Nešto slična nalazimo i kod nekih životinja 

 (n. pr. na dnu kljove slonove). Prizmatički krakovi molara nastaju i na- 

 stali su od pogrješnoga rastenja (Entwicklungshemmung), te se ne mogu 

 tumačiti, kako to Adloff hoće, kao novi karakter, koji bi vodio višoj spe- 

 cijalizaciji. 



Time je tvrdnja Adloffova posve oborena, a nauka prof. Gorjanovića- 

 Kravibergera, da je diluvijalni čovjek krapinski preteča modernoga čovjeka 

 Evropejca vrijedi i nadalje, jer nema pravih razloga, koji bi protiv toga 

 govorili. To vrijedi za sada, a tek će budućnost i eventualna nova na- 

 šašća to mnijenje ili definitivno potvrditi ili novim zamijeniti. 



Zagreb. Di'- Jovan Hadži. 



Nova ptica hrvatske faune. 



Kupnjom pribavio je narodni zoološki muzej za svoju zbirku jedan 

 primjerak guske male (Anser erythropus (Linn.), Zwerggans.), koji je 

 ubijen u Zemunskoj okolici 29. travnja 1906. 



