211 



kazivati donekle karaktere obojili. S obzirom na gimnosperme imali bi ti 

 posredni oblici biti odr\^enjeni (drveta ili gunovi), morali bi imati jedno- 

 spolni cvijet bez izrazita vjenčića, oplodnja bi imala biti intermedijarna. 

 Svim tim uvjetima odgovara grupa apetalnih. To naiu najjasnije poka- 

 zuje morfologija cvijeta. 



Slika 1. prikazuje diagram angispermnog cvijeta. Napose treba 

 upozoriti na položaj vjenčića prema čaški i na građu prašnica, koje se 

 od dviju peludnih kesica sastoji (slika 2. presjek antere). Oboje možemo 

 razumjeti jedino, ako uzmemo u obzir cvijet gimnosperma. Tumačenje 

 će biti lakše, ako prosudimo muški i ženski dio za sebe. 



Uzmimo na oko mušku iuflorescenciju (cvat) od lasmaun ; na diagramu 

 se vide četiri cvijeta, svaki pokriven s jednim priperkom i sa svojim 

 slabo razvijenim ocvijećem, a svaka se antera sastoji od dviju peludnih 

 kesica. Svaki je dakle cvijet nastao srašćenjem od dva cvijeta. Ispore- 

 dimo li to s diagramom muškoga cvata od Ephedra (slika 4), vidimo, 

 da je redukcija pojedinih cvjetova još dalje išla. Vrhunac (ocvijeće od 

 po dva listića) redukcije postignut je na apetalnom tipu Urtica (si. 

 ■5. svaki prašnik ima po jednu laticu, priperka nema), to nije više 

 cvat nego pojedinački cvijet (pseuđanthium). Svaki prašnik sastoji od 

 dviju anatomski samostalnih peludnih kesica. Ujedno se pokazuje ten- 

 dencija, da se broj prašnika sekundarno umnoža (si. 6., šematski diagram 

 od Quercus) i ujedno tendencija pretvaranja sekundarnih prašnika u 

 vjencić (što je već od prije poznato : Celakovsky, Nägeli). Tako dolaze 

 n. pr. kod Caryophyllaceae, kao teratološki pojav prašnici mjesto vjenčića. 

 Na temelju toga biva nam izmjeniti položaj čaškinih listova prema 

 laticama jasan. 



Sasvim homologan je proces kod ženskoga cvijeta (diagrami 7, 8 

 i 9): od dvaju samostalnih karpida samo jedan producira sjemenski 

 zamet, napokon oba srastu (što se po Wettsteinu i u embriologiji x4petala 

 može vidjeti)- Srašćivanje je kod ženskoga cvijeta prije nastupilo nego 

 kod muškoga; i kod Gimnosperma se opaža razvojno unapređenje žen- 

 skoga organa. 



Još treba pokazati, kako su se iz jednospolnih cvjetova razvili 

 dvospolni. Kod nižih Aogiosperma nalazimo još inflorescencije (kod 

 muških dulje.) U muškim intloi-escencijama pojavljuju se na vrhu i 

 ženski cvjetovi uprsnuti (mutacija n. pr. Euphorbia). Eedukcijom in- 

 florescencije u pojedinačke cvjetove (pseudanthije) nastao je tipični dvo- 

 spolni cvijet Angiosperma. 



Sve bi to bilo teško razumljivo, ako se ne uzme u obzir biološki 

 momenat, koji je čitav taj razvoj tako reći upriličio, a to je prilagodba 

 na oplodnju s pomoću kukaca. U prvo je vrijeme pelud služio kukcima kao 

 hrana, te opažamo kod nižih Angiosperma uvećanu produkciju peluda 



* Slike su skroz shematske, te po onima po prof. pi. Wettsteinu 

 na ploči narisanim načinjene. I na dvospolnim cvjetovima prikazan je 

 radi jednostavnosti samo jedan spol. 



* 



