236 



2. Porodica Esocidae. 



Rod Esox L. 



Tijelo protegnuto, okragljasto; glava deprimirana, usta raz- 

 valjena, hrptena peraja daleko straga izrasla, prohodna peraja 

 ovoj nasuprot. 



Esox luci us L. 



Tijelo valjkasto, glava kao pačji kljun sploštena i vrlo duga, 

 ca Vs tjelesne duljine, a širina cea Va njene duljine. Donja 

 čeljusnica nešto je dulja od gornje. Hrptena peraja daleko se 

 natrag pomakla te od početnoga njenog dijela do osnovke repne 

 peraje nije ni toliko, kolika je duljina glave. Najdulji traci hrptene 

 peraje jednaki su najduljim tracima prohodne peraje, a ova se 

 još dalje nešto natrag pomakla a neposredno iza prohoda. Repna 

 peraja neznatno je udubljena. Osim gornje česti i glave čitavo 

 je tijelo pokrito ljuskama, najveće su ljuske na poslranoj crti a 

 i tu iznose Vg očnoga dijametra. Ljuske su cjelovita ruba, tek su 

 neke, i to one na bokovima a i na leđima, uzdužnom dosta du- 

 bokom brazdom urezane. Postrana crta rijetko je kad očita — 

 svagda je gotovo isprekidana, nesuvisla. Najednom je, ree bi, ne- 

 stalo, pa se ili k hrptenoj ili trbušnoj strani primakla, ostavivši 

 prijašnji red ljusaka, a da samo dvije tri ljuske iznad ili ispod 

 prvotnoga smjera probije, a tada i taj ostavi te se prvotnomu smjeru 

 povrati. Hrbat je u štuke tanmo-zelen, bokovi su sivi s modri- 

 kastim prelijevom i žućkastim Ijagama, trbuh bijel s crnim, manjim 

 Ijagama. Boja se u ostalom prema prilikama mijenja, bilo zaradi 

 mjesnih prilika, u kojima štuka žive, bilo zaradi starosti. 



I za mriješćenja odijeva se ona svatovskim, ako i ne baš 

 sjajnim, ruhom. Zelene je tada boje više nego prije, a peraje tr- 

 bušne i prsne pocrvenile su. Štuka je najveći grabežijivac među 

 slatkovodnim ribama, pa je to i ponajglavniji razlog, poradi kojega 

 se štuka prilagođuje prilikama. U mutnim joj je vodama boja 

 uopće tamnija nego u bistrim vodama. Donja čeljusnica ima 

 mnogo (cea 60) kukasto zavinutih zubića. Prednji su maleni, a 

 stražnjih 6 — 7 mnogo jači i veći. Intermaxillare, palato-quadratum, 

 vomer i hiodna kost osuti su mnogobrojnim zubićima za prihva- 

 tanje plijena, a osobito su jaki zubi hiodne kosti i vomera. Zu- 

 balo takovo najboljim je dokazom, da je štuka pravi „morski 

 pas" među slatkovodnim stanovnicima. Brza je kao malo koja 



