253 



protiče ga rijeka Glina svojim gorskim pritocima, a složeno je od 

 jasno-žute ilovine, koja je dosta moćna, kako to odavaju visoke 

 i dosta strme obale rijeke. 



Prama sjeveru i sjevero-istoku — polje je močvarno, puno 

 vodoljubnoga i močvarnoga bilja, treseta i vrućih vrela iz kojih 

 ističu potočići, među kojima je najjači Toplidna, koje snabdijeva 

 vrućom vodom vrelo tresetnih kupka. 



Topusko protiče potok Seganovac i Kalanjac ili Podkalanjac, 

 kojemu pritiče i voda iz Mollinary-evog vrela. U mjestu samom 

 ima i Benhovo vrelo, a pod Vranovskom glavicom Jelačićevo vrelo, 

 koje je složeno od sedam vrela, koja se slijevaju u jedan bazen 

 iz kojega se pitka voda dovodi u kupalište. Pod brdima ima i 

 drugih vrela zdrave, pitke vode, a kako su pokrivena šumom, 

 obiluju potočićima. 



Tresetno je tlo močvarno i propustno, a pribilježio sam na 

 njemu ovo bilje: Sambucus niger, Banunculiis Sardous, Lychnis 

 Flos cuculi, Carex muricata, Aspidium Filix mas, A. Thelypteris, 

 Plaidago major, Alnus glutinosa, Phragmites communis, Cornus 

 sanguinens, Urtica dioica, Lamium maculatum, Capsella biirsa pa- 

 storis, Stellaria media, Galium Aparine, Eupatorium Cannabinum, 

 .Solanum Dulcamara, Humulus lupulus, a u jednom nepristupnom 

 kalu raste jedna Lemna. 



Na Babica brdu ima žućkastih vapnenaca, kod „bistrih ku- 

 paka" ružičastih vapnenjaka, dok su oni oko potoka Perne tamno 

 obojeni, te spadaju Ijušturastom vapnencu. 



Zanimljiva je Vranovsha glavica, što se uzdiže nad Velikom 

 Vranovinom 262 m. visoko i najviše je brdo topuske okoline. Na 

 podnožju jugo-zapadnom probija ga kolnik uz koji se je s jedne 

 strane razvio moćno žutkasti pijesak, a s druge strane prelijepi 

 ružičasti pijesak, a ima ovđe i vapnenasta lapora pepeljnaste 

 boje. Obronci te glavice složeni su od sitno-zrnasta konglomerata, 

 koji je tako čvrsto slijepljen, da se na licu mjesta prave od njega 

 mlinski žrvnjevi. Na tjemenici glavice ima i jedan bistar kal, po 

 stranicama spuštaju se njive i ostala su brda na obroncima po- 

 krivena kulturnim tlom, a prama vrhu šumama-zelenicama ili 

 obratno. Krševitih brda nema u okolini topuskoga zato i nisu 



