254 



oblici pojedinih brda oštri, već zaobljeni, zaokruženi ili pro- 

 tegnuti.^) 



Podnožje Vranovske glavice ima sterilno tlo i tu se razbu- 

 jala breza uz drugo nekoje bilje, kojemu takovo tlo prija. 



Glede flore zapada prvenstvo osamljeno Nikolino brdo, koje 

 se uzdiže u Topuskomu, složeno od pijeskara, a marnom čo- 

 vječjom rukom uređeno kao šetalište. Ovo je brdo botanička 

 bašća, koju ne smije minuti nijedan botaničar, koji bi došao u 

 Topusko. Pokriveno je na okolo šumom u kojoj raste Quercus,. 

 Fagus, Alnus glutinosa, Rhammis Frangula, Acer campestre i A. 

 Pseudo-plataniis, Carpinus Betulus, Viburnum Lantana, Castanea 

 vesca, Evonymus eiiropaeus, Tilia grandifolia. 



14. ožujka cvale su na Nikolinn brdu ove proljetnice: Ga- 

 lanthus nivalis, Ranimculus Ficaria, Erythroniuni dens canis, 

 Anemone nemorosa, Chrysosplenium alterni folium, Corydalis cava, 

 Lathraea Squamarla, Asarum eiiropaeum, Symphytum tuberosum, 

 Tussilago Farfara. Osim bilja, koje sam za Nikolino brdo pri- 

 bilježio u ovoj radnji, prepoznao sam po listu i nekoje drugo 

 bilje, kao na pr. : Gentiana Asclepiadea. 



Sa zapadne strane Nikotina brda ima oveliko polje, koje 

 zovu danas Ribnjak, no nekoć bijaše tu u istinu ribnjak opatije 

 i samostana Cistercita u Topuskomu, kojega je snabdijevao vodom 

 potok Seganovac na kojemu ima mlin i sada. 



Krenemo li iz Topuskoga prama zapadu, odnosno od Po- 

 nikvara do Perne, gledamo pred sobom posve drugi kraj od 

 onoga, što leži Topuskomu prama istoku. Tu se tlo uzvisuje, 

 što pada i u oči kad smo pošli od Velike Vranovine, gdje je 

 talionica željeza, prama Vorkapiću ili od kupališta prama željez- 

 ničkoj stanici. Taj zapadni dio prelazi u plato, kojega označuje 

 „mrtva zenilja"" . Tu je a šumama na gusto porasla jova ili jalša 

 (Alnus glutinosa), dok je druge prostore zapremila breza (Betula 

 verrucosa). U tim brezicima raste prebujno bujad (Pteridium 

 aquilinum), sbijajući se u guste „bujadljice". S njome druguje 

 „resulja"" (vrijes, vriština: Calluna vulgaris), Genista tinctoria, glog 

 ili crni trn, dok je borovica dosta rijetka. Ima ravnih prostora, 



^) S geološke strane opisao je topuski kraj prof. dr. Gorjanović. 

 (Geologijske i hidrografijske prilike oko Topuskoga s osobitim obzirom 

 na topuske terme. Sa 2 tablice i 2 sličice u tekstu. „Rad" Jugoslav. akad. 

 Knj. 161. U Zagrebu, 1905. Poseb. odtis. str. 1—14.). 



