KLNOKI MKGNYITd HKSZKD. 



A uemzetközi geológiai kongresszus ujabb érát idézett elö, egy még 

 magasabl) geológiai egységet tűzvén ki : Európa egész kontinensét. Az eszme 

 {i tudomány egészséges fejlődésének természetes szüleménye: ha már van 

 intézkedés téve az egyes országok rendszeres felvétele érdekében, akkor 

 önként következik, hogy a szomszéd országok, söt az egész kontinensünk 

 egységes geológiai térképéről gondoskodjunk. E tárgy csakugyan kongresz- 

 szusról kongresszusra jobban megérik, és nemcsak hogy a kis mérvű geoló- 

 giai térkép ( 1 : l,r>()0.000) megkészítesével ezen kongresszusok feladatát befe- 

 jezettnek lehetne mondani, vannak már most is sejtelmek arra, hogy aztán a 

 részletes kutatások fognak bekíivetkezni olyan geológiai epizódokra nézve, 

 melyekr()l ha van is töredékes ismeretünk, de azok határozottan egészen más 

 képet nyújtanak akkor, ha a magok egészében lesznek egykor kitüntetve. 



Ilyen tárgyakban pedig Európa kontinense mondhatni kifogyha- 

 tatlan. 



Én itt el()ször is csak általánosságban említem meg Európa felületi 

 viszonyainak tanulmányozását annak lajjályain és különösen a mélyedmé- 

 nyeiben, azon képződményeket értem itt, a melyek a jelent az alig múlttal 

 közvetlenül kötik össze. Ha ezen viszonyok a Földközi-Tenger némely vidé- 

 kén bámulatos világossággal ki vannak is tüntetve egyes kis területeken, de 

 éjszak felé a nagy lapályokon e részben kevés történt. 



Éjszaki Németország, valamint részben Szászország mutatnak fel itt 

 oly eredményeket, melyek képesek fogalmat adni arról, hogy olyan feliüeti 

 képződmények, melyek kis területen némák, nagy területen összefüggésben 

 tanulmányozva felette sokat mondanak és sokra tanítanak bennünket. Porosz- 

 országban főleg Berlin körül a «Flachland-Abthei]ung der geolog. Landes- 

 aufnahme» eddig megjelent néhány füzete felette tanulságos ós kíivetésre 

 méltó : nemcsak azért, mert ezen képződmények agronómiai és hidrográfiai 

 viszonyaik])an is ki vannak mutatva, ugy hogy az ő térképeik a földmívelés 

 €gyik nélkülözhetetlen alaj^ját és kiinduló pontját képezik, de tisztán 

 geológiai szempontból is meglepő részleteket láttunk kitüntetve ott, hol még 

 ma is sok geolog azzal beéri, hogy Alluviumot vagy Diluviumot csak ezen a 

 néven említ. Itt részletes kőzetmegkülönböztetések következetesen vannak 

 keresztül vezetve nag}' (isszefüggő területen, úgy hogy ezen kezelés alapján 

 azon Allu\iumi meg Diluviumi kőzetek képződési módjára is határozottabb 

 következtetést lehet vonni. 



Alig néhány éve, mondhatni csak a nyolczvanas évek óta, hogy a 

 negj^edkori és jelenkori lerakodások természete iránt az érdeklődés Német- 

 országban megindult oly eredménynyel, hogy most már a leg\-onzóbb kuta- 

 tási ágak sorába kezd fölemelkedni. Credner említette Lipcsében létünk 

 alkalmával (1SS5 oct. 8.), hogy ők is csak egyszerűen Diluviumnak nevezték 

 azon helyeket, melyekhez most a geologok zarándokolnak a glecser-hatások 

 páratlanul világos nyomai megtekintéséért ; épen ilyen nyilatkozatot hallot- 



