DR. SZABÓ JÓZSEF. 



tam Geinitz-íöI Drezdában (1885 oct. 10,), hol ismét csak a részletesebb 

 kutatásnak sikerült az annyira érdekes «Dreikanter»)-eket, a -glecserhatás e 

 sajátságos műveit a bámuló tudományos világnak l)emutatni. 



A LYELL-féle drift-theoriával felhagytak, mely szerint a negyedkorban 

 Európa éjszaki lajjálya tenger-fenék lett volna, mely])e Skandinávia glecse- 

 reiröl nszó jégtömegek szakadtak, s mi későbben szárazzá emelkedett fel ; 

 mo»t már sok adat van kiderítve, mely ezen elmélettel nem fér meg, hanem 

 igen is a skócziai viszonyokból James Geikie, a skandináv viszonyokból 

 ToRELL által kifejtett, söt ez utóbbi által Németországra helyben is alkalmazott 

 jegesedés theoriájából mindenben kimagyarázhatok, és ma már általánosan 

 van elfogadva a német geologok által, hogy az éjszaki hegyekről (Norvégia, 

 Finland) a negyedkorban hatalmas jégfedél terjedt el sugaras mozgásban 

 Európának csaknem egész éjszaki felén, még pedig két (söt Penck szerint 

 három) ízben. Az első volt a legerősebb, ez elért egészen Kárpátjainkig; míg 

 a második határa a középhegységig már nem ért. Ugyanezen magyarázattal 

 beérik Nikitin szerint az orosz geologok is az orosz lapály ENy részén, de 

 úgy látszik nem egészen az Uraiig, a melyen glecsernyomokat eddig nem 

 derítettek fel. 



Ha már most tanulságot akarunk vonni Magyarországra és különösen 

 a mag}'ar geologok munkásságának irányára nézve, én azt a következő három 

 pontiján jelölöm ki. 



Először a hegység geológiai felvételének most követett módja a tudo- 

 mány színvonalán áll, úgy hogy itt az alkalmazott módszerek, valamint a 

 nyert eredmények csak olyanok mint bármely országban, a hol a térképek 

 hasonló mérvű topográfiai alapon tétetnek közzé. 



Másodszor kívánatos, hogy az alföld felvételere egy külön osztály szer- 

 veztessék, mely a földmívelési és hidrográfiai viszonyokra tekintettel volna. 

 Ez eddig merőben hiányzik ; a mi geológiai térképeinken, ha a lapályt néz- 

 zük, azon csupán a geológiai felületi viszonyok szerepelnek csak ngy, mint 

 a porosz térképek azon lapjain, melyek a hegység geologjaínak határába, 

 estek. A felvétel módja merőben más ott mint itt, mert az Alföldön a köze- 

 tek függélyes vizsgálata, és az azokban mozgó víz iránya, mennyisége és 

 minősége is lényegesen szerepel. Ehhez fel kell használni és geologiailag mél- 

 tatni mindazon kutakat, melyeket a geolog mint ilyen láthat, de még inkább 

 kívántatik az általa a kellő helyen intézett furatás, a körülményekhez képest 

 különböző számban és melységben. A porosz «Flachland-Al)tlu'ilung» fel- 

 vételi térképeinek egy lapján sincs kevesebb fúrás mint 1000, némelyiken 

 azonl)an az öOOO-et is meghaladja. 



Meg kell még állapítani közösen a geolog es a földmíves erdekeben 

 azon neveket, melyekkel a diluviál és alluviál kőzetek mint talajok is jelö- 

 lendök volnának. 



Hogy az értelmes földmívelés Magyarországon is csak oly hasznát 



