A SZERPENTIN-CHLORIT CSOPORT ÁSVÁNYAIBÓL. It 



Ezen összeállításból látni való, hogy néha még a legjellemzőbb szer- 

 pentinben is van timföld és pedig néhány százaléknyi, továbbá, hogy a tim- 

 föld tartalmat illetőleg az átmenet a szerpentinből a penniube alig van meg- 

 szakadva s ha hézag létezett volna is a szerpentin és a pennin között, azt 

 most a tafamunti kőzet kitölti. A mint Tschermak 1871-ben a "Pyroxen és 

 az AmjíhibólM-ról* szóló értekezesében kimutatta, hogy a timföld ezen 

 ásványban a lényeges alkotórészek közé tartozik, úgy Kenngott is a «Pyro- 

 phillit, Hydrargillit, Pennin, Chlorit és Klinochlori) czímü értekezésében 

 azon következtetésre jutott, hogy a Pennin, Klinochlor, Chlorit és Kámme- 

 reritben a timföld mennyisége határozza meg a fajt és hogy ezen ásványok- 

 ban az AI2O3 alakváltozás nélkül MgO. SiOa által helyettesíthető, miért is 

 a fennemlített ásványok szerkezetének a következő képlet felel meg : 



^ ^ I Al20,í I 



Ha ezt a képletet a szerpentin képletével - — a mely Kenngott sze- 

 rint MgO. H2O+2 MgO. SÍO2 — összehasonlítjuk, akkor szembetűnik az 

 összefüggés, a mely a kettő között létezik. Tschermak G. a wLehrbuch der 

 Mineralogie» czímü munkájában a Chlorit csoport ehemiai kéj)letét a követ- 

 kezőképen írja: p (ffisO. 3MgO. 2SÍO2) + q (2H20. 2MgO. AI2O3, SÍO2), 

 ez teljesen azonos a IvENNooTT-féle képlettel. Azonban sem Tschermak sem 

 Kenngott nem mondja ki határozottan, hogy maga a szerpentin tehát nem 

 egyéb, mint a Chlorit csoport egyik jellemző tagja, a melyben az AI2O3 tarta- 

 lom esetleg zérussá válik. Én pedig azt hiszem, hogy ezen felfogáshoz az 

 előzmények után szó sem férhet. Bizonyítja ezt még az a körülmény is, 

 hogy mindenütt a Chlorit csojiort ásványai egymás mellett, egymásba 

 átmenve fordulnak elő és hogy e csoportbeli ásványoknál a timföld adja 

 meg a keveréknek a hajlamot a kristályosodásra. A táblázatból végre azt is 

 látjuk, hogy a montafuni áttetsző, zöldes színű ásvány a Ptipidolith és Chlo- 

 rit között foglal helyet. 



A mi azt a fontos kérdést illeti, hogy a montafuni szerpentines ásvá- 

 nyok miféle kőzetfaj elmállásából keletkeztek, azt a jövőben a helyszínén 

 eszközlendő szemlélés és a gyűjtött anyagnak úgy ehemiai mint optikai 

 vizsgálása által akarom eldönteni. Jelenleg hajlandó vagyok azt hinni, hogy 

 az említett közetek az amphibolitból keletkeztek. 



* Mineralogische Mitth. 1871. 18, 



