A NEMZETKÖZI GEOLÓGIAI KONGRESSZUSHOZ. 31 



Midőn a nemzetközi geológiai kongresszus bolognai (1881) ülésszaká- 

 nak határozatai értelmeben jelentést vagyunk készítendők a kongresszus- 

 nak berlini, harmadik ülésszakára, tekintetbe kell vennünk a Foixban és 

 Zürichben tartott összejövetelek megállapodásait is. A magyar helyi bizott- 

 ság ugy véli mindenekelőtt kötelessége ama szempontot megvilágítani, 

 melyet ebl)en az ügyben elfoglal. 



A feladat az, hogy Európa geológiai térképe elkészíttessék az összes 

 érdekelt nemzetek közreműködésével. 



Egy ily térkép magyarázatának általánosan elfogadott műszókkal 

 kell kifejeznie a tudományban elfogadott nagy osztályokat, de viszont az 

 alosztályainak is úgy kell szerkesztve lennie, hogy harmóniában legyenek 

 az egyes országok geológiai viszonyaival. 



A magyar bizottság elfogadván a bolognai ülésszak átalános határo- 

 zatait a systémákra és az emeletekre nézve, kifejti ezennel az ismeretes 

 helybeli tényeket s ezeket alkalmazza Magyarország elkészítendő geológiai 

 térképének alapjául. 



Hogy kifejtett nézeteink mily arányban lesznek az összessel meg- 

 egyeztethetök, azt az európai térkép igazgató bizottságának feladata lesz 

 elhatározni. A helybeli részletes geológiai tanulmányokat ezek nem fogják 

 zavarni; de minden egyes tudós ügyelni fog reá, hogy dolgozataiban, 

 melyek az összes tudománynak egy-egy részletét képezik, szabatosan hasz- 

 nálja a helybeli neveket, de hozzácsatolja egyszersmind azokat a kifeje- 

 zéseket is, a melyek nemzetköziekül elfogadtattak. 



Mi tehát ugy véljük leghelyesebben járunk el, ha 

 I. Részletesen megismertetjük a speciálisan Magyarország geológiája szem- 

 pontjából összeállított szinkulcs-magyarázatot, mely e kiválóan kárpáti 

 ország és részben a keleti Alpesek viszonyaiból indult ki. Ezután pedig 

 11. Függelékül a szinkulcs- magyarázathoz némely megjegyzéseket csato- 

 lunk, ama kérdéseket illetőleg, melyek a két utóbbi előkészítő össze- 

 jövetel alkalmával a berlini ülésszakra való tekintetl)öl eszmecserék 

 tárgyát képezték. 



ÁTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK. 



Az összes réteges kőzeteket három csoportra (group) osztottuk, míg a 

 negyedik t. i. az eozoi csoportot (a huronien és laurentien systémákkal) 

 meg sem említettük ; mert eddigi tudomásunk szerint a Kárpátok országá- 

 ban nyoma sem található. 



Az összetett kristályos közeteket szö vetők (szerkezetök) és osztályozó 

 ásványaik szerint osztottuk be; chronologiai alosztályozást is alkalmazva. 

 Ez az alosztályozás azonban csak a kíenozoi kőzetek és az ezeknél idősebb 

 közetek megkülönböztetésére szorítkozik. Ebben az osztályban egyesítettük 



