36 A MAGYAK BIZOTTSÁG .IKLENTKSE 



nek tarja, anélkül hogy állásukra — valamely systémához csatolásukra — 

 nézve határozott véleményt mondana. 



De, minthogy ezek a képződmények valamint az Alpesekben, ép ugy 

 a kái'páti országokban is — mint legtypusosabb és leghatalmasabb kifejlő- 

 désük területén — inkább, söt tetemesen a triászhoz látszanak közeledni, 

 a bizottság azt ajánlja, hogy 



a rJiat megjelölésére vétessék a triász alapszine ; ez az alapszin 

 vonaloztassék meg bordásán a liasz szinével ; s e kettős színe- 

 zésbe tétessék bele a rhat monogrammja. 



XIII. Devon. 



Magyarországon az eddig rendelkezésünkre levő adatok szerint a 

 devonnak csak egy helyen van biztos nyoma, a vasmegyei középdecoiihsin, 

 míg a többi ide sorozott képződmény inkább csak a települési viszonyok 

 szerint és petrografiai alapon tar tátik alsó devonnak. Ennélfogva a magyar 

 bizottság nem tesz propositiót a felosztásra nézve, hanem csatlakozik a 

 nemzetközi bizottságtól Zürichben ajánlott hármas felosztáshoz. 



B) Ki-istályos közeteh. 



A tíiagyar bizottság meg van győződve, hogy a kristályos közetek is 

 ugyanazon elvek szerint lennének osztályozandók, mint az üledékes lerakó- 

 dások, t. i. koruk szerint. És a kárpáti országokban kivélctesen csakugyan 

 vannak oly esetek, midőn ennek a törvénynek megfelelhetünk ; de a legtöbb 

 esetben nem vagyunk képesek a kort meghatározni, legfökép akkor, ha 

 réteges kristályos kőzetekkel (kristályos palákkal) van dolgunk. Ily esetek- 

 ben nem tehetünk egyebet, mint azt, hogy megelégszünk a petrografiai 

 jellemök kiemelésével. Nem hiányzanak oly esetek sem, midőn egyazon 

 vidéken a kristályos közeteknek két sorozata (systémája) fordul elő, a 

 melyek között, egymáshoz hasonlítva a viszonylagos korkülönbség eléggé 

 kitűnik, de kövülettartalmú rétegekkel való érintkezések híján geológiai 

 korukat nem lehet meghatározni. 



A kristályos palákríi nézve, ha kiindulópontul a geológiai kívánalma- 

 kat tekintjük, néha igen kívánatos azt a három alcsoportot megkülönböz- 

 tetni, a melyeket a magyarázatban kiemeltünk. Vannak ugyanis oly esetek, 

 midőn a szorosabb értelemben vett phyllitek, csillámpala nélkül maguk- 

 ban elszigetelve jelentékeny területet elfoglalnak; míg más esetekben 

 ismét a csillámpala iii;ilk(i<lik gnájsz kíséretében, de gránit társulása 

 nélkül. Végül a Kárpálok tömegeiben jelentékeny hegyek emelkednek, a 

 melyek gnájsz-gránitból állanak, a hol e ket kőzet átmenete kétségtelen s 

 nagy távolságokon át követhető. 



