A NEMZETKÖZI GEOLÓGIAI KONGRESSZUSHOZ. 37 



Azt véljük ennélfogva, hogy ezeknek a jelölésére csupán egy szín 

 alkalmazandó s az esetröl-esetre az uralkodó közetek monogrammjával 

 látandó el. 



Á kristályos tömeg-hözeteh csoportosítását illetőleg a magyar bizottság 

 elfogadja elnökének Dr. Szabó József tanár úrnak propositióit s a magya- 

 rázatban kijelölt négy alosztályt különbözteti meg. 



Ezekre a közetekre kettős jellemvonások vétettek tekintetbe : egy- 

 részt a petrograíiai, másrészt a chronologiai jellem. 



XVII'' Grámtféle kőzetek, melyek magukba foglalják az összes gránit- 

 szövetti kristályos tömegközeteket, még akkor is, ha az ásvány- associatio 

 különböző : ide tartoznak a grániton kívül a szienit, s a dioritok, a melyek 

 ásványtársulásában főelemül a biotit vagy az amfibol szerepel, de a piroxen 

 vagy az olivin (peridot) nem fordul elő. 



Ezeknek megjelölésében egyazon színre a kőzet monogrammja alkal- 

 mazandó a részletek jelzésére. 



A gránitféle közetek a kienozoi aeránál idősebbek. A kárpáti országok- 

 ban a harmadkori granitoid-kőzetek sem hiányzanak, de ezek kor tekinte- 

 tében kétségtelenül a normál- trachytokhoz sorakoznak, a melyek utólagos 

 módosulást nem szenvedtek. 



XVIP és XVII" A porfirféle kőzetek nagy jelentőségre emelkednek, 

 nem csupán eltérj edésöknél fogva, hanem azért is, mert gyakran meglehet 

 határozni a korukat, mely bizonyos correlatióban van mineralogiai alko- 

 tásukkal, ha ugyanis csupán egy s ugyanazon kitörési cyclus tagjairól 

 van szó. 



A porfirféle közetek osztályát igen jól fel lehet osztani hiotit tartalmú 

 porfiros kőzetekre és piroxen tárta bnú porfiros kőzetekre. Az előbbiek az úgy- 

 nevezett savas, az utóbbiak a bázikus (aljas) kőzeteket foglalják magukba. 

 De minthogy itt a súlypont első sorban a geológiai osztályozásra esik, a 

 kőzetnek egy oly jellemvonására alapítva, melyet a geológus a helyszínén 

 felismerhet, geológiai szempontból egyszerűbb eljárás a kőzeteket a lénye- 

 ges alkotó részöket kéjjező ásvány után elnevezni, a melyet igen könnyen 

 már puszta szemmel (makroszkóposán) is föl lehet ismerni, semmint egy 

 oly jellemvonásuk után, melynek a kiderítése chémiai elemzést kíván s a 

 melynek az eredménye néha még ellentmondásban is lehet a közét petro- 

 graíiai jellemével, 



A piroxén tartalmú porfirféle kőzetek képezik az összes bázisos kőze- 

 teket. Jellemző sajátságuk, hogy a piroxén mint lényeges vagy uralkodó 

 ásvány fordul bennök elő, míg ellenben a biotit és a kvarcz hiányzik belő- 

 lük. Az amphibol nincs kizárva. 



A kitíuozoi lera porfirféle kőzetei, nagy elterjedésökre való tekintetből 

 megérdemlik, hogy a speciális irachyt néven neveztessenek. Ily módon 

 ^^annak biotit tartalmú, valamint piroxén tartalmú trachytok ; míg a poi'fir 



