38 A MAGYAR BIZOTTSÁG JELENTÉSE. 



elnevezés egyedül olyan biotit tartalmú porfirféle közetekre tartatik fön, 

 a melyek korra nézve mesozoiak , palaeozoiak vagy átalában még idő- 

 sebbek. DiabasnRk pedig a piroxén tartalmú porfirféle közetek nevezendök 

 (legnagyobbrészt). Ugyancsak ide kell soroznunk alcsoportokúi a rhyoli- 

 thokat és a zöldköveket, mint a porfirféle közetek egyikének módosulatait. 



XVIP A peridot (olicin tartalmú) kőzetek osztályát átalában elkü- 

 lönithetjük a porfirféle kőzetektől. Ha kienozoiak, ide sorozandók a hazal- 

 tok, a dohritehéG az összes olivin-tartalmú vulkáni közetek; ha pedig idő- 

 sebbek, ebbe az osztályba sorozzuk a mdaphyrt, az oiicin-gabhrőt és a 

 tulaj donképeni peridotit-közeteket. 



A szerpentinek, minthogy legnagyobbrészt olivin-közetek származé- 

 kai, szintén ide sjrozandók s ugyanazon színnel jelölendök; a mono- 

 grammjuk által azonban kifejezendő lesz a módosulatnak ez a különbsége. 



III. FÜGGELÉK A SZÍNKÜLCS- MAGYARÁZATHOZ. 



Hátra van még, hogy néhány kérdésről megemlékezzünk, melyek a 

 megelőző összejövetelek egyikén vagy másikán felmerültek s a melyekről a 

 magyar bizottság szintén tanácskozott. 



A színek skálája. A mngyar bizottság úgy vélekedik, hogy ez a végre- 

 hajtás ügye, melyet leghelyesebben a térkép igazgatói fognak megoldhatni. 

 A Berlinből az egyes bizottságokhoz megküldendő lapokon * minden ország 

 el fogja készíteni saját geológiai térképét s eme részletes térképek összes- 

 ségéből azután lehetségessé fog válni a színskála megállapítása az eddigi s 

 a Berlinben még kiegészítendő határozatok értelmében. 



A bizonj/talansáfi esetei. Mindazon esetekben, midőn valamely kép- 

 ződmény stratigraphiai helyzete még bizonytalan, például mint a kárpáti 

 homokkövek egy részénél, a bizottság kívánatosnak tartja, hogy az eíféle 

 képződmények külön jelzéssel jelöltessenek meg, hasonlóképen mint a 

 svájczi bizottság javasolta. 



így például ha valamely képződményről (tegyük a kárpáti homok- 

 kövek egyikéről) tetemes elterjedése daczára sem tudni biztosan, vájjon az 

 eoczénbe vagy a krétába tartozik-e ? — ez annak a ^ystémának az alap- 

 színével jelölendő, a melyikbe nagyobb valószínűséggel sorozható s ez az. 

 alapszín azután a másik, kevésbbé jogosult systéma alapszínével meg- 

 vonalozandó. Ily módon az illető képződmény bizonytalan volta legott 

 szembe tűnnek s mégis nemileg az állása is jellenu-ztetnek. 



Abban az esetben, ha valamely képződménynél még az is bizonyta- 



*■ E topográfiai lapok kiszolgáltatását azonbau a térk('']) igazgatósága számosak 

 nem csekély meglepetésére niegtiigadta. L. az 18S(i január lü-iki válaP7.tmányi ülés 

 jegyzökönyvének I\'. jjontját. a jelen füzet 7i-ik lapján. 



