AZ ERDÉLYI MEDENCZE ÖSEMLÖSEIHEZ. 89 



lan, hogy melyik systómába tartozik, az illető képződmény a csoport (group) 

 valamelyik (tetszés szerint választott) szinével jelöltetnek meg s egyedül a 

 csoport monogrammja íratnék hozzá. 



Ha a bizonytalanság annyira menne, hogy még a csoport sem bizo- 

 nyos, a melybe a képződmény tartozik, ebben az esetben hasonlóképen 

 kellene eljárni mint az imént, csakhogy ekkor a csoport monogrammja 

 mellé kérdőjel (?) lenne teendő. 



A homophon végzetekről. Nem lenne fölösleges dolog, ha illetékes 

 szakférfiak tanulmány tárgyává tennék, mikép lenne keresztül vihető, hogy 

 az egy értékű tagokat jelző műszók a csoportok, systémák stb. körében egy- 

 forma szótaggal végződjenek; de jelenleg ngy véljük még nem érkezett el 

 az ideje, hogy ez a kérdés a berlini kongresszuson eszmecsere tárgyává 

 tétessék. 



Budapesten, 1884 június 10-ikén. 



TIJABB ADATOK AZ ERDÉLYI MEDENCZE OSEMLÖSEÍHEZ. 



Az erdélyi medencze déli tájain folytatott gyakori utazásaim néhány 

 közérdekű őslénytani adatot juttatának birtokomba, melyeket saját barlang- 

 kutatásaim ilynemű eredményével kiegészítve vagyok bátor nyilvánosság elé 

 bocsátani, megjegj^ezve, hogy a harmad- és negyedkor ősemlősei mellé a 

 később kihalt fajokat is be kívántam sorozni. 



I. Alsó- Marosvölgy. 



1. Tordos. A praehistorikus leleteiről nevezetessé vált marosmenti 

 helységről 1875 óta, a mely évben Torma Zsófia úrhölgy tagtársunk ez érde- 

 kes őstelejjet felfedezte, egész kis irodalom * keletkezett. Magam is részese 

 lévén a kutatásnak és irodalmi értékesítésnek, még 1877-ben közzétett Kő- 

 korszaki ember nyomai Huny admegy éhen ez. kis munkám egész sorozatát 

 tartalmazza az eddig Tordosról napvilágra került őslényeknek. A telep 

 tudvalevőleg Dévától ^/ 4 órányira a helységtől délre vonuló diluviális ter- 

 raszban épen a Maros tükre felett vált hozzáférhetővé, következőleg az ős- 

 ember kortársain kívül a jó magas partszegélyből valódi negyedkorú lények 

 maradványai is élőnkbe kerülhetnek. 



A Tordosról kikerült leletek legnagyobb része Torma Zsófia úrhölgy 

 tulajdonát képezi, aki szászvárosi lakásán egész muzeumot rendezett be. Jókora 



* ScHUSTER Vilmos a Siebenb. deutscb. Tageblatt 1S76 april 30. s köv. számai- 

 ban. — Himyadmegyei neolitbtelepek, Torma Zsófia ; Erdélyi Muzeiim 1S78. évf. 5., 

 (i., 7. számaiban. Tordosról Arcliaeol. Értesítő 1884. évf. Téglás G. Nemzet 1884. évf 



