EÖVID KÖZLEMKNYKK. 51 



Ambros geológiai térképéről. A múlt deczember 2-iki szakülésen beinu- 

 tatott térképről és szerzőjéről az ülésen előadott s utólagosan még kiegészített ada- 

 tok a múlt füzetben megjelent jegyzőkönyvből térszüke miatt kimaradtak. (L. Földt. 

 Közlöny. 1885. XV. kötet. 390 1.) ígéretünk szerint ide igtatjuk ama kimaradt 

 részletet, megjegyezvén, bogy a becses térképkézirat, melyet .Jáhn Vilmos tagtár- 

 sunk teljesen a társulat rendelkezésére bocsátott, a szakülés liatározata értelmében 

 a m. kir. földtani intézetnek adatott át s annak térképtárában helyeztetett el. 



E térképről Wolf H., a bécsi cs. k. geológiai intézet volt tagja tett legelő- 

 ször említést Magyarország keleti részeinek geológiai viszonyait vázoló fölvételi 

 jelentésében s róla a Verhandlungen d. k. k. geolog. Reichsanstalt 18()0. évi köteté- 

 nek 14-7. lapján a következőket mondja : 



((E területnek legvijabb efféle (kézirat) .... geológiai térképét Ambros 

 Tamás, berzovai előrendező úr állította össze, midőn 1850 — 1858 között mint erdő- 

 becslő az ideiglenes földadó-kataszternél mííködött a nagyváradi helytartósági 

 kerület területén. E térképen Ambros úr lehető legpontosabban kijelölte az általa 

 fölismert képlettagok határát s így különösen ő különböztette meg legelőször a 

 dombvidék elŐtt elterülő síkság vízhordta talajának rétegeit petrografiai jellemök 

 szerint, külön választván a) a fekete alluviális talajt, h) íí nátront kiválasztó talajt, 

 c) a futóhomokot éa d) & sárga mészconcretiós agyagot." 



Később, ugyancsak Wolf, még egyszer megemlékezik Ambros-vóI s körös- 

 völgyi geológiai fölvételeiről szóló jelentésében (Jahrbuch d. k. k. geolog. Reichs- 

 anst. 1803. Bnd. XIIL pag. :291.) a következőket adja elő: ((Megemlékezésül 

 ama talpig derék s tudományos törekvésektől áthatott férfiúról, kinek érdemes 

 működése jutalmazatlanúl maradt, hadd emh'tsem meg röviden, mily utón és módon 

 jött létre ama térkép. Ambros a mariabrunni erdészakademiában végezte tanul- 

 mányait s később mint az ideiglenes földadókataszter erdöbecslő biztosa a nagy- 

 váradi helytartósági kerület akkori politikai határai között, hivatalos működése 

 alatt, midőn a területet keresztül-kasul beutazta, számos alkalma nyilt, hogy a 

 geológia iránt érzett vonzalmát kielégítse. Minden utazásán talajmintákat, kőzet- 

 példányokat, kövületeket és ásványokat gyííjtött s ezek alapján lassanként a terű- 

 iéinek kőzettérképét állította össze. Irodalmi segédforrásai : Leonhard és Bronn 

 Jahrbuch-ja, Geinitz Versteinerungslehre-je és Naumann Lehrbuch der Geognosie-ja 

 voltak. Ezekkel támogatta megfigyeléseit és tanulmányait . . . s ezek segedelmével 

 választotta külön a síkságon a nátron-tartalmú talajt, a futóhomok hullámos terü- 

 letét s a barna homokos agyagot ; a hegységben a kréta és a liasz homokköveit, 

 valamint a közöttük fekvő mészköveket, melyeket « alpesi mész» elnevezés alatt 

 foglalt össze ; ezeken kívül megkülönböztette a kristályos és az eruptív képződ- 

 ményeket. Térképének több adatát Petees és Wolf föl is használta, annál is inkább, 

 mert a bizonyságaiul szolgáló kőzetpéldányokat jól ismerték." E kőzetpéldányokból 

 Ambros 282 számból álló gyűjteményt ajándékozott a bécsi Reichsanstaltnak s ezt 

 Wolf az intézet egyik ülésén be is mutatta. L. Verhandlungen d. k. k. geolog. 

 Reichsanst. Sitzung am 2(i. Febr. 1861. (Jahrbuch, 1 Sül— 62. Bnd. XII.) pag. 22. 



Ezen kívül tudtommal csak Lőczy Lajos említi Ambros téi-képét ((Geoló- 

 giai és palffiontologiai tanulmányok Aradmegyéből » czimű értekezésében (Földtani 

 Közlöny. V. kötet. 1875. I. fűzet), midőn a Maros és a Fehér-Körös közét s a Pless- 



4* 



