52 RÖVID k(')Zli.mi';n'yek. 



Kodrn egy részét bejárva, a becses kéziratot Jahn igazgató úrnál legelőször meglátta 

 és tanulmánYozta. Peters a délkeleti Magyarország s ktilön()sen Rézbánya környékét 

 tárgyazó nevezetes értekezésében (Sitzimgsber. d. kais. Akad. d. Wiss. Wien. Első 

 része. XX/III. köt. 1861.) több ízben hivatkozik ugyan Ambros becses felvilágosítá- 

 saira és gyűjteményeire, de magát a térképet nem említi. 



Ambros térképének a czime : aGeoloni^che Kar le dea (Jrosn-Wardeiner 

 Districtes.« A térkép alsó szélén a következő sajátkezíí aláírással : « Zusammengestellt 

 Thomas Ambros k. k. Bezks.-Waldl)ereiter.» A színek magyarázatában :24-féle színt 

 különböztet meg s ugyanezekkel van kifestve a kb. egy méter széles s ugyanolyan 

 magas térkép is, a melyliez egy kiszínezett, az egész teiületet E-D — EK-DNy^E-I) 

 irányban keresztül metsző profil csatlakozik. — Térképe a volt Szatbmár, Szabolcs, 

 Bihar, Békés, Csanád és Arad megyéket foglalja magál)an s közvetetlen a megyék- 

 nek és Ei'délynek a határáig terjed. Ambros színkulcsa szerint az egész terület 

 gondosan ki van festve. 



Ambros térképe mindezideig kézirat maradt, de a benne foglalt adatokat 

 WoLF H. úron kívül részben Hauer is felhasználta az osztrák-magyar monarchia 

 geológiai térképéhez. Ambros térképének adatai mai napság már nem felelnek meg 

 (s talán keletkezésűk idejében sem feleltek meg tökéletesen) a geológia igényei- 

 nek : egyrészt a petrografia nagy haladása módosította tetemesen a kőzetek régebbi 

 elnevezését és osztályozását, másrészt meg az országos részletes geológiai felvételek 

 az előbb átnézetesen fölvett vidékek geológiai képét hova-tovább gyökeresen meg- 

 változtatják. De históriai szempontból Ambros térképe — arról az előbb ahg ismert 

 vidékről — most is becses és méltó rá, hogy gondosan megőriztessék. A fáradha- 

 tatlan szorgalmú s nemes törekvésekkel eltelt derék férfiú méltó rá, hogy emlékét 

 kegyelettel megőrizzük. Dr. Pethö Gyula. 



— A felsőbányái "Nagybánya" corrosiv vizeinek chemiai elemzése. 

 Hlavacsek Köknél tagtársnnlv közli velünk a következő adatokat, l'gyanazon 

 alkalommal, midőn a felsőbányai Terézaknu hőforrását elemezték (az elemzést a 

 bécsi k. k. Probieramt végezte 1S7 l-ben) részletes elemzésnek vetették alá az úgy- 

 nevezett « Nagybánya" corrosiv vizeit is. Az eredmény a következőket mutatta Id: 



E vizek KKJ súlvrészben tartalmaztak: 



Hel>Teigazitunk itt egyszersmind két sajtóhibát, mely a Terézakna vizének 

 föntebb idézett elemzési adataiban maradt (Földt. Közi. 1885. XV. köt. 139 lap). 

 A második számoszlop első sorában Tea Os.. . helyett Fea Os teendő 

 « « második sorában Ma Os « Ah Os teendő. 



