90 iNKKY bf.la: 



idézett clö, melyek miatt további tervünkről le .kellett moiidiiiii es úgy a 

 liogy hazasiettünk. 



Az iiti vonalak e rövid vázlata máris mutatja, hogy földtani megfigye- 

 léseim összefüggő egészet nem képezhetnek; Montenegró, Korinthus, Szalo- 

 niki ós Bitolia jelzik azokat a vidékeket, melyeken némi adatokat gyííjthct- 

 tem. Az útnak közbeeső darabjain vagy gőzhajón vagy vasúton utaztam. 



1. Montenegró. 



Ha BouÉ-nak alapvető, de most már részben elavult munkájától 

 eltekintünk; dr. Tietze Emil-t illeti az az érdem, hogy Montenegró érde- 

 kes területét földtanilag fölfedezte, összefüggő előadásban leírta és földtani 

 átnézetes térképen előtüntette.* Csak a dalmát tengerparthoz közelebb eső 

 részei az országnak, vagyis a cattaro-buduai vonal és Czetinje között fekvő 

 hegyvidék részesült már regebben a Dalmátiában dolgozó bécsi geológusok 

 (Lii'oiiD, Höfer) figyelmében. 



Mindenesetre Tietze volt az első, a ki a nagy ellentétre utalt, mely 

 földtanilag az ország keleti és nyugati részei között fennáll és melynek geo- 

 graphiai és botanikai kifejezése más utazóknak (Griesebach, Schwarz) már 

 azelőtt is feltűnt volt. Montenegró nyugati vagy inkább délnyugati része a 

 dalmát-herczegovinai karsztvidéknek egyenes folytatása, melynek a krétakori 

 mészkő kopár sziklatengere adja meg jellemét ; keleti (észak-keleti) felé])en (az 

 u. n. Brda-ban) ellenben a triaszí és palaeozoi képződmények uralkodnak, es 

 ott a felszíni vízböség szaporodván, az erdönövényzet is busásabb és a karszt- 

 jellem háttérbe szorul. Azonl)an a karsztos vidék déli részében, nevezetesen 

 Virpazdr és Antivari környékein ugyanazok a régibb képződmények kisebb 

 elterjedésben, de változatos szerkezettel szintén előlépnek ; physikai l)efolyá- 

 suk a növényzetre és a vidék egész jellemére itt is mindjárt feltűnik. 



Tartózkodásom rí'ivid ideje nem engedte meg, hogy .az ország keleti 

 részét is bejárjam ; meg kellett elege(hiem oly útvonallal, melyen előttem már 

 dr. Tietze járt, t. i. Cattaróból Czetinjébe s onnan Kjékán és Virpazaron át 

 Antivariba. Mégis azt hiszem, hogy egy pár megfigyelés, melyet ezen az 

 utón tehettem, említésre méltó adatokat szolgáltatott. 



A Cattaróból Czetinjébe vezető ut számos leirásból ismeretes. A pom- 

 pás új országút, mely számos kanyarulattal a szédítő magasságiba felvezet, 

 elején egy keskeny /'/?/.s(7t-öbölben halad, mely nnntegy a krétaniesz nagy 

 redőjébe közbe van ékelve, ugy hogy az a fehéres, quarczgumós kretamészkö, 

 mely fölebb következik, helyenként ráborulni látszik. A legfelső kanyarula- 

 toknál a kőzet minősége hirtelen változik, feketésszürke, fehér calciteres 

 mészkő mutatkozik itt, melyet Tietzpj a. triaszha helyez. Messzebb, Nye(jus 



''■'■ Geologisclio Uebersidil von Muiitincgru. Wien tssl-. 



