föIjDTANI úti jegyzetek a bai.kánfélszigetről. 91 



környékén, ismét világosszürke mész uralkodik. De itt, a nyegusi korcsma 

 tőszomszédságában egy helyen finom oolithszerü mészkövet és mellette egy 

 sárgásszürke mészkőben PJiynchonella-'köyiűetekei találtam. Ezek a brachio- 

 poda-héjak el vannak qiiarczosodva , úgy hogy gyenge sósavval étetve a 

 közetbm'okból meglehetősen kiválaszthatók; mindamellett a fajuk pontos 

 meghatározása eddig még nem sikerült. A mogyoró nagyságú kagylók meg- 

 lehetős gömbölyűek. Négy redő kéj^ezi a gyengén beszögellő sinust. Összesen 

 többnyire 16 redő látható, de ezek nem érnek fel a búbig. Mindent összefog- 

 lalva ez a Rhychonella leginkább két középliaszi fajra u. m. a Eh. tetragona, 

 Oeb. fiatal példányaira és a Eh. variábilis némely alakjára emlékeztet. Elég 

 hasonló továbbá egy fajhoz, melyet Toula a Balkán jurarétegeiben, Lom- 

 niczánál talált és Eh. cf. variáns, Quenst. elnevezés alatt lerajzolt.* 



Ez a lelet természetesen nem tekinthető döntőnek; azonban mégis 

 megengedi azon vélemény koczkáztatását, hogy a vidék mészképződményei- 

 nek egy része a jura-szisztémához számítandó, mely korszak nyomai a dal- 

 mát területen Eisano fölött, Lfdincze közelében ismeretesek. 



TiETZE szerint Nyegus egész környékén csak triaszmész fordulna elő, 

 mely azután még tovább keletre terjedvén, a czetinjei térség nyugati határát 

 is képezné. Egyébiránt a szerző maga is nem egyszer bevallja, mily nehéz 

 e vidéken a mészképződmények korbeli különválasztása. Kövületeket ő 

 maga itt nem talált, de említi, hogy Höfer ** Cattaro és Czetinje között a 

 rhaeti emeletet Megalodus és Lithodendron feltalálása által kimutatta. 



Nycgiis és Czetinje között az út még egy tetemes magaslaton megy át. 

 A hegy élén és tovább le egész a czetinjei térségig világosszürke, szarúkő- 

 gumós mészkő látható, melyet Tietze az ő térképén a triasz-hoz von, holott 

 egyéni felfogásom szerint inkább azon kréta-meszekhez hasonló, melyeket a 

 cattarói utón s azon túl is láttam. De tudom, hogy ilyen esetekben a hosz- 

 szabb tapasztalatot és a gyakorlottabb szemet illeti az elsőbbség s ezért eme 

 személyes nézetemre nem fektetek semmi súlyt. 



Montenegró fővárosa egy tágas, egészen sík fenekű völgyben fekszik. 

 Mészhegyek környezik e térséget mindenfelől, a legkisebb rést sem hagyván 

 maguk között. Különben nincs is e völgynek látható folyóvize ; az egész egy 

 óriási dolina. 



A várostól keletre emelkedő mészhegyeken a kőzetnek igen sajátságos 

 szövete van helyenként ; nemcsak hogy itt-ott valóságos brecciát képez, és 

 hogy a keresztül-kasul futó mészpát- és rostos aragonit-erek es ürkitöltések 

 a legváltozatosabb rajzot idézik elő koj^ár felületén ; de, a mi még feltűnőbb. 



* Toula. Geol. Untersuchiingen im westl. Tlieile des Balkan. Sitzungsber. der 

 kais. Akad. d. Wiss. Math. u. naturw. Classe LXXVIII. Bd. I. Abth. 1884. Tfl. 

 V. Fig. .5. 



** Verhandlungen d. k. k. geol. Eeichsanstalt 1872. p. G8. 



7* 



