FÖLDTANI f'TI JEGYZETEK A BALKÁNFÉLSZTGETRŐL. 95 



2. Scutari. — San Giovanni di Medua. 



Utam folytatásáról Antivariból Scutariha semmi nevezetes megfigyelé- 

 lésem nincs. A krétamész és fíyscJi hosszii párhuzamos vonulatai, melyeken 

 végig haladtam, Tietze úr munkájában le vannak már írva ; utam utolsó 

 fele pedig a Bojana folyó alluviumán vezetett végig. 



Földtani megfigyelésekre még kevesebb alkalmam volt másnap, midőn 

 úti társaimmal együtt Scutariból a Drin folyó mellett Alrssióha s tovább a 

 tengerpartig lovagoltam. De földrajzi szempontból nagyon érdekes az a 

 körülmény, hogy a Drin folyó Scutari közelében néhány évtizeddel ezelőtt 

 ketté szakadt és vizének nagyobb részét most Scutari várhegye alatt a 

 Bojana folyóba önti ; mialatt a régi meder, melynek partján utaztunk, most, 

 különösen a száraz évszakban jelentéktelen folyóvizet tartalmaz. A Bojana 

 ellenben, mely tudvalevőleg a Scutari tó vizeit csapolja le, a Drinassa (így 

 nevezik a Drinnek amaz új ágát) víztömegével gazdagodva mint első rangú 

 folyó törekszik a tenger felé. E két nagy folyónak egymással való versenye 

 abl)an a nagy alluviális térségben nyilvánul, mely Scutaritól délre messze 

 elterjed és egy hajdan heg^^es-völgyes vidéket félig betemetett, úgy hogy csak 

 a magasabb hegyek merednek ki mint megann3'i kopár szirtszigetek a ter- 

 mékeny zöld térségből. 



Alessiónál a hegyek összeszorulnak és szűk kaput képeznek, melyen 

 át a Drin a tenger felé tör ki. Utunk a San Antonio kolostorhoz vezetett, 

 mely Alessio városával szemben a Drin jobb partján , fehéi' mészszik- 

 lán fekszik. Ezt a sziklát megkerülvén, az épülőfélben levő országút a 

 mészhegység déhiyugati tövén vonul végig, a hol töbl) bővizű forrás fakad. 

 Végre a hegygerincznek egy derékszögű kanyarulata kis tengeröblöt képez, 

 melynek ölében fekszik a S. Giovanni di Medua nevű kikötő hely. Az elö- 

 fok végén, majdnem a tenger színtáján egy bővizű ásványvízforrás fakad, 

 melynek hőmérsékét 15°C.-nak találtam; vize kénhydrogén szagú és sósízű, 

 de gázfejlődést nem vettem észre. 



3. Durazzo. 



E városban néhány napig időztünk, de, sajnálatomra az ország köz- 

 biztonsági viszonyai nem engedték, hogy messzebb kirándulást tegyek; a 

 mit pedig a város közvetetlen környéke nyújtott, földtanilag nem igen érde- 

 kes volt. Durazzo városa kicsiny félszigeten fekszik, mely egy dél-éjszaki 

 irányban kinyújtott alacsony hegylánczból áll. A tenger felé a hegyek lejtője 

 igen meredek ; kelet felé ellenben menedékes lejtők vannak. E hegyek és a 

 tulajdonképeni szárazföld között posványos lagúnák vannak, úgy hogy az 

 egyetlen közlekedési út, Tirana felé, töltésen halad. A tenger színének igen 



