FÖLDTANI Í'TI JEGYZETEK A BALKÁNFÉLSZIGETRffL. 



97 



letű, alacsony fensíkot képez, mely a korinthusi öböl felé egész lankásan lejt, 

 DK-re pedig, azaz az ieginai öliöl felé lépcsöfokozatú meredekebb oldallal 

 végződik. A vonal legmagasabb része az ENy-ról 

 számított 4 kilométerre esik, tehát nem egészen a 

 vonal közepére ; hanem közelebb a délkeleti végéhez. 

 A legmagasabb pont csak 78*79 m. tengerfeletti 

 magasságot ér el ; de minthogy a csatorna mélysége 

 8 méterre van tervezve, a feltárandó mélység e 

 helyen 86*79 méterre rúg, a miből ottlétem idején 

 vagy 35 méter volt kivájva. Ily magasságú, csaknem 

 függőlegesen levágott árokfalak között járván, a mel- 

 lékelt ábrában vázolt tektonikai képet szemlél- 

 tem meg.* 



A csatorna bevágása eddig csujján üledékes 

 képződményeket tárt fel, melyeknek összhangzó fek- 

 vésű rétegei igen csekély fokkal EK felé dőlnek. 

 Számos vetődés szakítja meg a rétegek folytonossá- 

 gát és az ily módon elválasztott darabok léj^csőfok- 

 szerüen sülyednek alább és alább a két tengeröböl 

 felé. Ennélfogva a csatorna középső részében, hol a 

 talaj a legmagasabbra emelkedik, a legalsó réteg éri 

 el a külszínt, t. i. egy igen vastag, egynemű, alig 

 réteges sárga homokos márgaagyag, melyben kövüle- 

 tek csak gyéren és töredékesen találhatók. Ettől két 

 oldalt a vetődések által lejebb tolt rögökön azt lát- 

 juk, hogy a márga fölé egj' soktagú rétegcsoport 

 rakódik, melyben finom és durva konglomerátok 

 meszes márgapadokkal, homokkő- és agyagrétegek- 

 kel váltakoznak. 



Számos tengeri hévjasok kövületei, melyek főleg 

 némely meszes és konglomerátos rétegekben foglal- 

 tatnak, jellemzik ezt az üledéket. Természetes, hogy 

 a csatorna egyik vagy másik vége felé haladván, 

 minden következő vetődés után egy magasabb réteg 

 . színvonalára jutunk, minek folytán az egész csopor- 

 tot a legkényelmesebben megvizsgálhatjuk. 



A csatornának két szembenálló falán keresvén 

 a vetődést ; azt látjuk, hogy a vetődő lapok csapása 



4-HÍ- 



-'■ Az ábra körvonala egy nagyobb szelvényrajz szerint készült, melyet Türb tábor- 

 nok i^r szívességének köszönök ; elkerülhetetlen volt a magasságnak tízszeres túlhajtása, 

 mely nélkül a geotektoníkai részletet berajzolni lehetetlen lett volna. Az utóbbi egyéb- 

 iránt nem tart igényt mérnöki pontosságiba, csak az általános benyomást tükrözi vissza. 



