98 iNKEY Béla: 



kivétel nélkül K-Ny irányt (h. 6 — 7.) követve a csatorna tengelyét hegyes 

 szög alatt metszi ; de a rétegek csapásirányával sem egyezik meg, mert ez 

 utóbl)i, a mennyire a dölésfok csekélysége mellett kivehető, h. 2 — 'A felé 

 látszik irányozva. — A vetölajjok dőlése mindig nag^'on meredek, de a 

 csatorna ket felél)en ellenkező irányú, t. i. az éjszaki részben, PoHidonin 

 felé, kivétel nélkül éjszaki, a deli részben pedig tidnyomóan déh, habár itt 

 a sűrűbben rakott zavargások között egészen függőleges, sőt éjszaki dőlésű 

 vetődések is láthatók, melyek között azután a sülyedés sorrendje sem oly 

 szabályos, mint a túlsó oldalon, hanem kivételcsen ellentétes relativ moz- 

 gásra is vall. 



A legtöbb vetődés éles elvágásra és egyszerű lesiklásra mutat, de egy- 

 két esetben a vetődéssel járt réteghurczolás, azaz a rétegek végeinek fel- s 

 lehajlitása a sik mellett (Schichtenschleppung) széi)en látható. 



Ha mármost az itt feltárt képnek földtani magyarázatát keressük, 

 szélesebb körre ke]l hogy figyelmünket kiterjeszszük. Itt pedig kénytelen 

 vag}'ok saját tapasztalataim nagyon is szűk körén kívül az e vidékre vonat- 

 kozó földtani irodalom adatait igénybe venni. 



Az említett tengeri üledékek, melyek kövületek tömérdek mennyisége 

 által tüimek ki, Kalamald vidékén buklvaniiak elő és itt már régebben 

 magukra vonták az utazó geológusok figyelmét. Gaudry \ Deshayes '^ és 

 TouRNOUER^ munkáiban találjuk e kövületek leírását. 



A vidék szerkezetének részletesebb leírását Fuchs "* adta. Szerinte a 

 korinthusi földszorost csak fiatal harmadkori és diluviáhs üledékek alkotják, 

 melyek a Gcranco hegy és a PAoponncamkxaiiúíoú mészhegyei között lapos 

 fekvéssel terülnek el, de úgy, hogy ezen az alapon tetemes magassági'a, mint- 

 egy 1000 lábnyira is felnyúlnak. 



A sülyedés, mely az isthmus legkeskenyebb részét képezi, nem a réte- 

 gek medenczeszerü behajlása, hanem többszörös vetődések által jött létre. 

 Egy vázlatos szel vény nijz, melyet a szerző az idézett numkáhan köz()l, a 

 szerkezetet úgy tünteti föl, mintha a középső rész sülyedt volna legmé- 

 lyebbre és kétfelé a vetődések lépcsőfokai az említett krétamesz-hegyek felé 

 emelkednének. Ha a fennebb közölt 1 . ábra épen az ellenkező szerkezetet 

 mutatja, az ellentmondás csak látszólagos, minthogy az én szelvényem 

 iránya vagyis a csatornáé úgyszólván függőlegesen jíU a Fuciis jíltal válasz- 

 tott szelvényirányra, a vetődések pedig mind a kettőt körülbelül 1-") fok 

 alatt szelik. 



' Animaiix fosails et góologie de l'Attique 



^ Kxpedition Hcieiitifiíjue de Moróe. Tonie IIT. 



•' Etudofl BXír les fossils tertiaires de l'ile do Cos. Annales de Técole normálé. Ser. 

 II. Vol. V. 1S70. 



* Stiidien übor das Altor dor jüngoren Tertiiirbilduuííon Uriechoulanda. lái- 

 tznngsber. der k. Akad. d. Wiasenseli. LXXTII. 1. l-SVíj. 



