FÖLDLANI ŰTI JEGYZETEK A BALKÁNFI^.LSZIGET TERÜLETEN 99 



Minthogy Fuchs a csatorna kiásása előtt járta be a vidéket és csakis 

 az leginai öböl partjain kutatott, hol a vetődések igen szembeszökők, termé- 

 szetes, hogy csak a dél felé lejtő és alál)bszálló vetődéseket figyelte meg és 

 szelvény rajzát erre a jelenségre alapította. Ha tehát Fuchs felfogását a 

 csatorna feltárásával ö?sze akarjuk egyeztetni, fel kell tennünk, hogy az 

 éjszaki dőlésű (isthmiai) vetődések, csajíásuk keleti folytatásukban mind- 

 inkább tgszak felé görl)ülnek ; a déli dőlésüek pedig nyugati folytatásukban 

 dél felé kanyarodnak, vagyis hogy a vetődések két csoportja közül mind- 

 egyik a legközelebbi tengeröböl körvonalait nagyban iTtáuozván, mintegy ezen 

 öblök sülyedését még a szárazon is folytatólag jelzi, csak egy keskeny köz- 

 falat hagyván meg eredeti magasságában a csatorna közepe táján. E szerint 

 nem volna lehetetlen, hogy a csatorna teljes kiásása e helyen, t. i. a H kilo- 

 méter hosszában az üledékek alján még a krétamésznek azon keskeny falát 

 érné el, mely talán a föld mélyében a M. Geraneo és a peloponnesusi hegyek 

 mésztömegeit egymással összeköti és a földszorosnak mintegy gerinczét képezi. 



A mi a szóban forgó fiatal üledékek korának meghatározását illeti, a 

 szerzők véleményei egymástól eltérők. 



Az alsó rélegcsoport, vagyis ama világossárga márga, mely congeriúkat 

 és paludinálat tartalmaz, tehát édes vagy igen csekély sótartalmú víz- 

 ben képződött , Fuchs nézete szerint a hazánkban is nagyban előforduló 

 congeria-rétegeh^ek, más szóval a pontiisi emelet felső részének felel meg. 

 Neumfa'r * ellenben , később említendő oknál fogva a kalamakii édesvízi 

 rétegcsoportot egy sorba állítja a Kos és JRliodos szigeteken található palu- 

 dina-rétegekkii, melyek az ő osztályozása szerint a Icvantci emeletnek édes- 

 vízi képviselői és a inooshrunni,szlavonországi és erdélyi paludinarétegekben 

 valamint a dalmátországi meJ( in opsid a -rétegekhen találnak hasonmásukra. 

 A nagy gerinczesek osztályából az ajnácskői, szabadkai és hribiri leletek 

 (Mastodon arvcrnensis-ael) jellemzik ezt az emeletet ; míg a görögországi 

 Pikermi és a magyarországi Baltavár, az ásatag gerinczeseknek e két híres 

 lelőhelye, egy fokkal régibb korhoz számítandók, a mennyiben Vacek vizs- 

 gálatai szerint is az itt talált Mastodon longirosíris korábbi typust mutat, 

 mint a Mastodon arverncnsis. 



A korinthusi congeria-rétegek fölött fekvő tengeri rétegcsoportból 

 Fuchs 146 állatfajt idéz (100 csiga-, 44 kagylófajt és egy balanust, egy 

 korált, cladócora-t és még nulliporát). Tournouer, ki a kalamakii faunát 

 szintén megvizsgálta, azt állítja, hogy benne csak egyetlenegy kihalt állatfaj, 

 egy Corhida fordul elő, a többi mind a Földközi tenger mostan élő állat vilá- 

 gában találja képviselőit. Ennélfogva, és azért is, mivel a levanteinek tekintett 



'■' Ueber den geol, Bau der Insel Kos und iiber die Gliedernng der jungter- 

 tiáren Binnenablageruugen des Arcliipels. Denksclii". der k. Akad. der Wissensch. 

 Bnd. XL. 1880. 



