FÖLDTANI ŰTI JEGYZETEK A BALKÁNFÉLSZIGETRŐL. 101 



de el nem mulaszthatom e helyen szóba hozni azt a legfelső képződményt, 

 melyet én a csatorna vidékén és magában a szelvényben is észre vettem ; 

 mert azt hiszem hogy annak felismerése az itt szóban forgó vitás kérdésnél 

 tekintetbe veendő. Az isthmus alacsonyabb vidékén a külszínen egy sárgás, 

 földes, tufanemü mészkövet találunk, mely azonban nem összefüggő takarót 

 képez, hanem mintegy foszlányok alakjában terjed szét a hullámzatos felü- 

 leten. Benne igen apró csifjáknak és néhány picziny kagylónak (congeria?) 

 ürlenyomatait találtam. Az egész képződmény mésztartalmú forrásvizek és 

 tócsák lerakódásához hasonlit. A mészrögök körül barnás és vöröses föld, 

 agyag, homok és kavics mutatkozik; ilyennek képzelem magamnak a 

 heliopohsi vöröses üledéket, melyet Fuchs a pikermi képződményhez hason- 

 lít. A csatorna falain azt lehet látni, hogy ez a legfelső képződmény, t. i. a 

 mésztufa vagy annak hiányában a veres üledék, a talaj minden egyenetlen- 

 ségét követve az alatta fekvő tengeri (esetleg édesvízi congeria) rétegeket 

 transgressive borítja. Nyilván sokkal fiatalabb, valószínűleg fiatal düuviális 

 képződmény, mely részben az említett vetődések után és a talaj első denu- 

 datioja után jött létre, de csak részben, mert míg némely helyen a vető- 

 dés fölött zavartalanul tovább húzódik, más helyeken és különösen az alsóbb 

 vetődéseknél Isthmia közelében, világosan látszik, hogy a vetődés ezt a leg- 

 felső düuviális lerakódást is érintette. Viszont egy vetődés mellett azt talál- 

 tam, hogy a tengeri konglomerát-üledéknek egy keményebb padja, mely 

 épen itt legfelül maradt, a mozgás következtében darabokká volt törve és 

 ezek a rögök ama vörös agyagba egészen beágyazva, sőt egy keményebb 

 vöröses márganeművel mintegy bekérgezve mutatkoztak. Mindez csak úgy 

 magyarázható, ha a vörös üledéknek valamint a tufás mészkőnek is csak 

 helyi jelentőséget tulajdonítunk és képződését nem egy rendes álló víztakaró 

 alatt, hanem egyes források körül, tócsákban, mocsarakban s jórészt a szabad 

 lég alatt is a puszta közctmállás által véghezmentnek képzeljük. Nevezetesen 

 szem előtt tartandó, hogy a mésztufa mállása terra-rossa nemű vörös agya- 

 got szolgáltat, mely azután a diluviális kavicslerakódást vörösre festheti. 



Ha a Heliopolis melletti vörös kavics ily eredetűnek talál lenni ; akkor 

 semmi kétség, hogy sokkal fiatalabb mint az isthmusi tengeri üledék; 

 legyen az maga akár ó-diluviális, íikár pl ioczén, mert akkor oly kéjizödmény- 

 hez tartozik, mely az egész isthmusi rétegcsoport képződése, előbukkanása, 

 denudatiója és elővetődése után jött csak létre. De akkor bajos is lenne a 

 mindenesetre harmadkori Pikermit vele párhuzamba tenni. 



5. Szaloniki környékén. 



Neumeyr és BuRGERSTEiN vízsgálataínak köszönjük a Chalkis félsziget 

 és Szaloniki környékének földtani ismertetését.* Szükségtelen tehát, hogy e 



* Denksclir. d. kais. Akad. d. Wissensch. Bd. XL. 



