102 INKEY BKLA : 



város körül tett kirándulásaimról mást említsek, mint egy pár feljegyzést, 

 melyekről az említett szerzők irataiban nem találok nyomot. 



Egy na[)on a várostól keletre Langaza falu felé vettem utamat. Az 

 uion félig kristályos palákon mentem át, még pedig kezdetben zöld chloritos 

 palákon sok (^uarztuskóval és lencsével, itt-ott eg}^ közbe-, vagy inkál)b fölé- 

 rakott dolomitröggel ; majd fekete fedöpalákon és quarzitpalákon. Az ala- 

 csony vízválasztón túl Langaza tág és termékeny alluviális síksága terül el, 

 mely dél felé a ]'azil-tóvíi nyílik. Talaja nagyobbára homokos. E térség 

 közepén, Langaza és a tó között egy meleg ásvány vízforrás fakad, melynek 

 liömérsékét a forrás közelében ^S'^C.nak találtam. A kénhydrogén-szagú víz 

 egy kupolás török fürdőbe van vezetve. 



Második hosszabb kirándulásom éjszak felé irányult oly vidékre, 

 melyet ezelőtt geológus valószínűleg még nem látott. Kirándulásom czel- 

 jiontja egy Janes nevű puszta (törökül : csiílik) volt, melynek birtokosai 

 Haozsi-Lazzauo urak, szívesek voltak engem elkisénii. Mintliogy az út leg- 

 nagyobb részét kocsin éjszaka tettük meg, erről nem mondhatok mást, 

 mint hogy az egy gyengén hullámzatos síkon vezetett át, melynek talaját — 

 a mint vlradatkor láthattam — egy sajátságos, kötörmelékes agyag borítja. 

 A rétegtízes teljes hiánya és a törmelékek csekély koptatása arra látszik 

 mutatni, hogy képződése nagyobbi'észt nem a vízből való lerakódásnak, 

 hanem a szárazon működő mállásnak tulajdonítandó. 



Nem csoda tehát, hogy ez a képződmény helyenként a löszhöz hasonló 

 minőséget mutat, de valóságos löszt mégsem láttam. Az egész vidéket, az 

 altalaj minden hullámzását borítja ezen helyben képződött málladék és csak 

 a meredekebb hegyek mutatják közben kopár sziklafalaikat. Janes maga 

 ilyen sziklás dombsor nyugati oldalán fekszik. Nevezetessége egynehány 

 sava nyúviz-J orrá s, melyek a sziklákból fakadnak. 



A főforrás igen jóízű, erősen pezsgő savanyúvizet ad, melynek hömér- 

 sékét — meleg nyári napon — li°C. találtam. Egy jjár légiessel melyebbre 

 fakad a második forrás, de ennek a vize már oly erősen vasízű, hogy ivásra 

 nem jó. Meg messzebb egy pár be nem foglalt ásványforrás barna tufát rak 

 le. Mindezek az ásványvízforrások azokból a félig-krisláh/os és palaeozoos 

 kőzetekből fakadnak, melyeknek vonulatát már az előtte való napon, Langa- 

 zára menve kereszteztem, itt is zöld paluk, (fiiarzitok, fela-tc fmomtáblás 

 fcdó'paliik és hely ly el- közzel, nevezetesen a forrásos domb tettjen, doloiiul 

 mutatkoznak; a források mögött azonkíviü selyemfényű talkos palát híttani. 

 Egy régi fall)an pedig egy darab inandolaköveí v^íttem észre, a nelkid, hogy 

 e kőzet eredetét feltalálnom sikeriílt volna. A rétegdölés átlag EK. Minthogy 

 a langazai utón is a rétegdőlést átlag líEK-nck találtam, nem kételkedem, hogy 

 a ;>() kilímiéter daczára e két pont összefoglalható egy közös vonulatba, habár 

 :i külsznien az enditett mállás föld az oKszefüggest darabonkent elta- 

 karhatja. 



