106 IRODALOM. 



régóta foglalkoztak, még mielőtt a tulaj donképcni l)ányamüvclés megkezde- 

 tett és a zsilvölgyi köszénmedencze korljeli viszonya biztosan megliatározta- 

 tott volna. Különböző elemzések és kedvező kokszolási eredmény alapján 

 már az ötvenes években tartották e kérdést megoldottnak. A brassói bánya- 

 s kohórészvénytársulat llördében, a zsili köszéntársulat J)illingenben tétetett 

 kokszolási kísérleteket ; úgy Hördében, mint Diliingenben a zsili szén magas 

 íiítöképességével kitűnő minőségűnek találtatott ; de kedvezőtlen kokszolási 

 eredményt nyertek. 



Ezen és több más negativ eredményű kísérlet után a zsilszén kokszol- 

 batása végre kedvező stádiumba lépett. 



Midőn a zsilvölgyi kőszén-társaság 1S84. év július havában a bánya- 

 művelést a szénmedencze nyugati részében, Lupény mellett megkezdte ; az 

 V. 3z. telepben először konstatálták, hogy itt a szén kiválóan tiszta és régi 

 fekete szén-kinézésű. Az előadó 18Si. szeptember havában ezen szénből kb. 

 50 kgr-t küldött Witkoviczba, hol a kokszolás kedvezőnek mutatkozott. 

 A nyers szén 5*F/o hamut tartalmazott és a koksznyerés Gl'G'Vo-ot tett ki 

 8*^% hamutartalommal ; később Hamersky Máhrisch-Ostrauban ugyanilyen 

 eredményt nyert. 



Annak a megtudására, vájjon a nyert kedvező eredmény nem alap- 

 szik-e valamely tévedésen, 1885. évben Witkoviczban nagyobb mennyiséggel 

 (50 m. mázsával) tétettek kísérletek. A meg nem mosott s palával tisztátalan 

 V. sz. telepből vett szénből egészen használható kokszot nem nyertek, de 

 mindazonáltal elég porózus volt ; míg a Il-ik sz. telep meg nem mosott 

 szene egészen használható kokszot adott. Ezen kísérletből származó dara- 

 bok a m. kir. földtarn intézet gyűjteményében vannak letéve. 



A legnagyobb fontossággal bírnak azon kísérletek, a melyeket az elő- 

 adó 1886 január 10 — l(>-ig Kesiczán végezett olyan kedvező eredménynyel, 

 hogy manai)ság a zsilvölgyi szén kokszolhatása kétséget nem szenved. 



A kísérletek a resiczai megváltoztatott Gobjet-kemenczében végeztettek 

 a lupényi V. sz. tárnából vett egy waggon dió-szénnel. A kísérlet előtt a 

 nyers szén megmosatott, mi által hamutartalma 18"7Vo-ről 6"9%-re és a dió- 

 szénnél lÍ--r,"/„-ről 6- 1%-re leszállott, l^'.z utól)l)i 01 -^"Z,, kokszot adott, 10-6'V„ 

 hamutartalommal és az egész tömege tökéletesen egynemű, a közepéig 

 kokszolva volt. Tökéletesebb mosás által, úgy a szén, mint a koksz hamu- 

 tartalmát csökkenteni lehet. 



A lupényi V. sz. es II. sz. (fő) telep meg nem mosott darabos szenéből 

 (Nusskohle) kitiinő minőségű kokszot nyerhetni. Ugyaninnét a meg nem 

 mosott aprószén használható kokszot nem ad, de n megmoBott aprószéiibóí ió 

 kokszot nyerünk, ezért a. szenet kokszolás előtt mindenesetre megkell mosni. 



AltalánoKságl)aii l)izonyosan számíthatni arra, hogy a lu])ényi *\'. es 11. 

 Bz. telepből származó mosott szénből szabályszerűen lehet kokszot előállí- 

 tani 8—9% hainutartjilommal. Az előadó felsorolja azután a theorctikus 



