IRODALOM. 107 



typusokat és különböző tapadó-szeneknek (Backkohle) nagyszámú elemzé- 

 seit és néhány elemzést a zsilvölgyi szenekből. Ezek összehasonlításából 

 kitűnik, hogy a zsilvölgyi szenekben a carbon, a hydrogén és az oxygén tar- 

 talma a felsoroltakkal közel megegyező. 



A zsilszénnel eddig azéii; nem nyertek használható eredményt, mert 

 minden kísérlet a petrozsényi szénnel vitetett véghez, pedig Petrozsényban 

 és főképen a főtelepben a szén palával van erősen tisztátalanítva, mig a 

 később használt liipényi szén egészen tiszta ; továbbá a kokszolási kísérletek 

 nem sikerülése a tökéletlen kemenczékben és abban keresendő, hogy elmu- 

 lasztották a szenet megmosni. 



Előadó szerint a kokszolható szén mennyisége kb. 9360 millió méter- 

 mázsa. 



Miután Magyarország évenkint kb. 3 millió forint értékű kokszot 

 hozat be külföldről, továbbá a zsilvölgyi szénből előállított koksz pedig 

 körülbelül fele áron lesz kapható ; ezért Magyarország és különösen Erdély 

 vasiparára s más iparágak felvirágzására ezen kedvező kokszolási eredmény 

 nagy fontossággal bír. 



HoFMANN azon reménynyel fejezi be előadását, hogy a szakkörök 

 nemsokára egy megfelelő mosó és kokszoló berendezésről fognak hallani. 



Kalecsinszky Sándor. 



(2) Szabó József Stassfurt kálisóbányáiról. (Népszerű természettudományi 

 előadások gyűjteménye VIII. kötet, 50. füzet, kiadja a k. m. természet- 

 tudományi társulat. 1885.) 



Vonzó előadásában leírja szerző ama kirándulást, melyet az 1 885-iki 

 Berlinben tartott harmadik nemzetközi geológiai congressusban részt vett 

 tagjai a gyűlések után Stassfurtra, a sóbányászat eldorádójába tettek. El- 

 mondja, hogy csak mély fúrások ííltal jöttek rá azokra a kiapadhatatlan kin- 

 csekre, melyek évezredekig az emberiség szeme előtt el valának rejtve. Már 

 1 839-ben kezdettek Stassfurt vidékén az ott mutatkozó gyenge sósforrások 

 által vezettetve lefúrni, és 4évi működés után el is érték a !256''"/-ben a kősó 

 felső részét, ebben lementek még 3:25*"/ -re, ügy hogy a furlyuk összes mély- 

 sége 58 1 ''"/ volt. Ezt nemsokára még más fúrások is követték, a melyek 

 részint concentrált sósforrásokat, részint pedig magát a sótestet tárták fel, 

 de mindig arról győződtek meg, hogy jó részben kálichlorid, magnésium- 

 chlorid és egyéb sók vannak a nátronchloridhoz keveredve, mit akkoriban 

 nagy hiánynak tartottak, úgy hogy még 1 854-ben a híres Colta is, a kálísó 

 valódi becsét nem is sejtve, a fölötti sajnálkozásának adott kifejezést, hogy 

 a stassfurti kősó ily módon fertőzve lévén, sokat veszít az értékéből. Csak a 

 fol}i;on haladó bányászat mutatta ki azt, hogy mind ezen anyagok, melyek 

 kezdetben a kősótömeg tisztátlanságai gyanánt tűntek fel, bizonyos régiókra 

 eloszolva forduhiak elő, s hogy mind eme vegyületek, mint ezt különben 



