108 IKO DALOM. 



már 18i8-l)an Makciiand tanár sejtette, a nehezebl) vagy köiinyt'lil) oldható- 

 ságuk szerint, iiííyanazon sorrendben, mint azt kicsinyl)en a lal)oratorium- 

 ben is észlelni szoktuk, egymásután váltak Id az oldat) )ól. 



A stassfurti nagy kosótelepet a chemiai összetétel szerint i emek^tre 

 lehet osztani, megjegyezvén, hogy k()só (NaCl) mindnyájai )an van, keverve 

 azonl)an több kevesebl) idegen sóval, a melyek után az egyes emeleteket 

 elnevezik, 



1. A legalsó az anhydrii ( GdSOi) régiója; i-nnek l'özöme tiszta kíisó, 

 melyben az anhydrit számtalan parallel módon elhc-lyezett vékony szala- 

 gocskákban mutatkozik, a melyeket évgyüridínek mondanak. E szalagok 

 felső lapjai simák, alsó oldalai pedig alkalmazkodnak az alapjaikat képezt") 

 és kristályokkal borított kösólapok minden egyenetlenségeihez. Ezen átlag 

 7"'/,H vastag évgyűrűkről csakugyan fel lehet tenni, hogy egy-egy évi kősó- 

 lerakódásnak felelnek meg, és ennek alapján ki is számították, hogy a stass- 

 furti régibi) sótele}) képződéséhez kb, í)í)00 esztendő szükséges. Ezen régió 

 vastagsága vagy OOU "y , 



^.Eölötte következik 62"/ vastagságban (ipolyhalit (K^Sih+MffSO.i + 

 2CaS0^-\-2a(].J regiója; ezt kősó gyanánt már nem lehet használni, 



3, Még tisztátalanabb a kiescrü-végió ( ^í(|S(h-\-a(j J, mely öQ"'/ vas- 

 tag míg, 



4. a legfelső, a 42^/ carnaUü-végió (KCl+MgCl2-]-6aq.J 



A carnallit fölött vagy 8*"/ vastagságban egy agyagréteg j()tt létre, 

 mely az egész kösótömzset az elpusztulástól megvédte. E fölött újból indult 

 j^neg a kősó képződése egy 40 — 90"/ vastagságú anhydrit telep által bevezet- 

 tetve, a melyre azután 70 — liO"/ vastagságban (Neu-Stassfurt) egy az alsó- 

 nál tisztább k(")só rakódott le, a melynek évgyűrűi >>0%j-re vannak egymástól 

 és a polyhalit által képeztetnek. 



A íiatalabb kősótelep sok helyen ki van mosva, ugy hogy az alatta 

 levő anhydrit kejx'zi a tarkahomokkőnek közvetlen fekűjét. ^Nlaga a k(")só- 

 lerakódás a dyas korszakba, tartozik; rétegei vízszintes helyzeti )ől ki vannak 

 emelve és 35 — 45" alatt dűlnek. 



Mély fúrások által a Németalföld más pontjain is érték el a kősó- 

 testet, és ide tartoznak a világ legnevezetesebb es k^gmélyi-bb fúrásai, neve- 

 zetesen az ismert sperenbergi, a mely I::i71"45"'/ mélység mellett a kősót 

 118^-64"/ vastagságban tárta fel, de meg sokkal nagyobbszerü a/^on ujabb 

 fúrás Ilalle és Lipcse között Schladebacb mellett, mely 1 8S.") okt. elején 

 M)5()"/ mely volt es egészen a carboni rétegekig lehatolt. A furlyuk 

 átmérője lenn a melységben még 1S'% és folytatni fogják mindaddig, ung 

 azt a fúrás modern technikája csak megengedi. 



Szerz(") felsorolja ezek után a stassfurti kősótomzs különl)oz() régióiban 

 tabilható ásványokat, a melyeknek összege nem kevesebb mint I ('», és végre 

 kiemeli a káli sóknak fontos szerepét úgy a mtízőgazdaságbau. mint iiedig a 



