TÁRSULATI ÜOYKK. ll^? 



oP, X mO). ^ P^, n. (Hi20). oc P ^2, ra. (110). ^ P, x. (130). ^ P3, o. (011). 

 P :^, a. (102). ',2 P -vj, r. (112). ',2 P és q. (114.) ',4 P. A szopesség többi pontjai- 

 ról felsorolta méa; előadó az alábbi ásványokat. 4. Zsakaróczi-ól : Si dérit, qmurz. 

 ^02 



jiiirit: 



(), — fnkóércz. ehalcojn/rit, hnrnapát, Jiaiiiafit. 'k Helczma- 



nóczról : Uj-György bányatelekről rí»íí)/ío??/7. quarcz ; (i. János Etelka : Z^?í/ío?/v7, 

 >>i(1erit. qnarz, cJialeopyrit, fahUrc: : 7. Erneszt: Qiiarcz, siderit, cJialcnpurit, 

 malachit, limoiiit, arafionit, parit ; S. Etelka-Sturz : Limouit, micrit, qvarrz, 

 maxinetit , fJialcnpiirit, jnjrit, raleit. fahn'rcz, azurit. '.». Mátyáska : Limnnit. 

 rhaJcopiirit, quarcz. 10. Zakntya : (Juarrz. 11. Prakfaluról : Qiiarcz. maiiuctit. 

 12. iSvedlérröl : Maf/netit, quarcz. 13. Svinskáról: barnavassá alakult chíiioh pi/rif- 

 kristályok és kristálycsoportok. 14. Jekelfalváról ; Ashcfit. quarcz, ra^icsiUáiii. 

 cpidot. 



Előadó véííül me.iíemlítette, bogy újal>ban dr. SzaJxi .Józacf egyetemi tanár úr 

 szívességéből egy Körmöcz-ről (Soblei-gi-nnd) származó világos fűzöld pyroxént 

 vizsgált meg. mely monoszinnnetriás és csekély agyagföldet tartalmaz. 



2. IxKFA- Béla o Ballr(ín fclszif/et kidimbíizo rcnzchcn tett ne.nloiiiíd nwíijiii/ic- 

 Ic^cit közli. Előadását a jelen füzetben közöljük. 



3. Dr. Primics GYönov értekezilc a Láposihcfffii^cil trachi/toii Lözetciröl. Lápos- 

 liegységnek nevezik nzt a begyvonulatot, mely a C'zililcssel kezdődik, Erdély és 

 Marmaros közt vonulva Kapnik közeiéiben végződik. E begység főtömege kárpát- 

 bomokkövekből ;ill, melyek közt két csoport különbr)ztetliető meg, úgymint alsó 

 (közép- és felső kréta) és felső (coczén és oligoczén). E liomokkövekre töbli lielyon 

 nnmmulit- és litotbamniumtartalmn mészkövek és egy Jielyen aptycbustaiialmú 

 mészkövek és vörbenyes márgák vannak rátelepülve, miknél fogva a kárpátbomokJvö 

 rétegkora is közelítőleg megliatározbató. — A bomokkő-licgység eruptív (tracbitos) 

 közetekkel van áts:íaggatva. Ez eruptív kőzetek két geograpbiai csoportban lép- 

 nek fel u. m. a) a Czibles és N. Hugyín és h) az olábláposhánya-kapniki cso- 

 [)ortban. E két csoport kőzetei petrograpbiaí sajátságaikban is eltérnek egymástól. 

 A Czibles csop. kőzetei zöldhöre.'i ampltdiol-augit andesitek, melyeknek ampliiboljii 

 egy pyroxén átalakulásából keletkezett ; vannak ezek közt egészen kristályosak ('s 

 olyanok, melyek bőven alapanyagot is tartalmaznak, b) A N. Hugyín kőzete szürkés 

 feliér apró szemcsés, benne biotit és ortlioklas földpát Litbató és egy a fölismerbel- 

 lenségig átalakult barna ásvány. Az oláb-láposbánya-kapníki csoport andesitjei sö- 

 tétszínííek, feketék vagy sötétbarnák s majdnem mindig tömörek. A bő alapanyagon 

 kívül léczalakú plagíoklas földpátok, bypersten és augit szerepel beiniök mint kőzet- 

 alkotó elegyrész; Az augit a liyperstennel egyenlő mennyiségben s egyenlő nagy 

 kristályokban fordul elő, egymáslioz basonlítanak s biztosan csak ortboskop alatt 

 kíilönböztetbetök meg. E kőzetek zöldköves módosulatban is látbatók s ilyenkor 

 a })yroxeu bennök egészen egy zöld cbloritos anyagba változik át. Ez utóbbiak 

 mindenütt érczbozó kőzeteknek tapasztaltattak e begységben. — 



Titkár bejelenti, bogy az Esztergomi Főkáptalan 100 forinttal a társulat 

 alapító tagja lett és bogy 1 rendes tag kilépett. — Rendes tagokkíí leendő meg- 

 választásra ajánltatnak : 



Borostydni Bcla főreáliskolai tanár Déván (ajánló Tájláa Gdhur). 



