111- TÁRSULATI ÜGYEK. 



Xi/in'l Bt'la kir. liíinya^yakomok Akiia-Sufrataííon (ajánló Stepán Miksa). 

 Podr Jánofi kegyesrendi iUdozó pap Kolozsvárt (ajánló Dr. Boikü (iáhor). 

 A szakülés az alapítványt, úgy az ajánlásokat örömmel veszi tudomásul és a 

 választmányi üléshez teszi át. 



II. SZAKÜLÉS 1886. MÁRCZIUS 3. 

 Elnök : Dr. Szabó Jőszef. 



Az előadások sorát Lóczy Lajos kezdi meg « Geolofiiai cszldések .Arad ridé- 

 kéröh czímű értekezésével. Előadó a múlt nyáron Arad vidékén tett országos föld- 

 tani részletes felvételeket s ez alkalommal észleletéiből közöl egyet- mást. Az arad- 

 vidéki régi korú hegységhez csupiin a Maros balpartján támaszkodnak harmadkori 

 halmok és egy negyedkori fensík, mely utóbbi Perjámos vidékén olvad össze az 

 alföldi, illetőleg a torontálmegyei lapálylyal. 



A jobbparton az aradmegyei hegyalján mélyen fekvő régi ártér (alluvium) 

 nyúlik végig a hegység lábánál. Ó-Arad vidékén azonban a temesmegyei diluviális 

 (negyedkori) fensík Csicsér és 0-Arad közt a jobbpari ra átnyúlik s nem a felületről, 

 hanem a lösz-íé\e talajról ismerhető fel, melyben sok a lőszcsiga. 



A temesmegyei fensík altalaját _/>//rtcmi (felső neogén) kavics, lősz, véresbama 

 babérczos agyag és a diluvium alkotja. 



A pHoczén kavics Lippa-Hidegkút és Fibis-Zsadány között terűi el és kitűnő 

 anyagot szolgáltat az utak kavicsolásához. Valószínűleg egy idős ez azon kavics- 

 tei'aszszal, mely az Aradhegyalján fordul elő. A plioczén kavicsnak Vinga, Zsadííny, 

 Murány kavicsbányáiból kövesült ősemlős maradványok, fogak és csontok talál- 

 tattak, melyek a Mnstodon arvernensis és AcerotJierium incisirum fajokhoz (elefánt- 

 és orrszarvú-félék) tartoznak, s vezérkövesülései a plioczén rétggeknek. 



A régi folyómedrek az ó-alluviális térségen Arad és Szt. Anna közt érdekes 

 mai-adványai a Maros geológiai történetének és e folyó megoszlási törekvését illuszt- 

 rálják. 



Ó-Arad városának ivóvíz-bajait megoldani vannak hivatva azok a «/»/V kiitdk*, 

 melyek 24- — 28 m. mélységből közel a felületig emelkedő {i-SO az iskola fúi-t kút- 

 jánál) jó ivóvizet (i;rC) adnak. Eddig 4 v. 5 ilyen kút van a városban, jelenen kettő 

 a Noumann-félc gáji szeszgyárban. Az utóbbiak vízbősége naponkint (SW^Í^ /a'/i/o/Z/tr. 



Balneologiai tekintetben figyelmet érdemelnek azok a savanyú víz kutak (5), 

 melyek a plioczén kavics területén felbugyognak. 



Dr. ScHAFARziK Ferencz bemutatta a Halaváts Gyula iiltal Aíjadics mellett 

 (Krassó- Szörény megyében) gyűjtött szerpentint, valamint ennek repedéseiben 

 található gyönyörű asbestet. Maga a szerpentin, melynek Kaleosinszky Sándor 

 által végzett vegyelemzését is kíizölte, egy olyan í//(/i/Méle olivinkőzetnek az 

 átváltozása, a minőt eddig Európában csak kevés helyen és szintén már szerpon- 

 tinesedve ; friss állapotban pedig csak Uj-Seeland déli szigetén találtak. Az agadicsi 

 dunit-szerpcntin a kristályos [)alák felső részében ki'pez beteUipűlést. 



Hantken Miksa tanárnak ^Amerikai niiiiimulitekn czímű értekezését Kocsis 

 János egyet, tanársíigéd olvasta fel. Szerző a Dr. Szaró József amerikai utazása 

 alkalmával Heilprin philadülphiai tanártól hozott anj'agot megvizsgálván, azt 



