löt HANTKRN MIKSA : 



Az 1-8Ö kaiiyariilatban a kamarák száma 1 

 2-ik i> '» »' >"> 



;{-ik I) » » r.? 



4-ik » <> ') 17 



5-ik » w •> 24. 



Ezen faj igen közel áll a Nwmmuliirs Tonrnoucri, dk la Harpe-Hoz 

 (De la Hai'iJC : D(;scrij)tion des nummuliteK de 13iarritz. Bulletin de la société 

 de Borda á Dax. i-me année p, lio i)l. I. íig 1 — 7. De la Ilarpc : hjtiides 

 des nummulites de la Suisse. Mémoires de société paládon tologiqiie suisse. 

 Vol. X. 1 SS;'), p. I fU) 1)1, VI.) A lerajzolt, a AV/r/y/- Konksi vidékén előforduló 

 Nnninmliks ////('/•/;/rí//«-rétegekböl való es •") milliméternyi átmérőjű példá- 

 nyon (III. ábra) a kanyarulatok száma G. 



Ha tekintetbe veszszük, hogy a kamarák száina valamennyi nummulit- 

 fajnal ])izonyos határok között mozog, könnyen felismerhetjük a nagy meg- 

 egyezést, melyet a Nuniinalitcs iVillcoxi és a Niintniiditcs Tounumcri a 

 kamarák számára nézve mutatnak. Különben e két nummulitfaj alakjára es 

 a Víílaszfalak hiíjlottsága- s görbiiltségcre nézve is annyira megiígyeznek egy- 

 mással, hogy azokat alig lehet egymástól megkidönböztetui. Váljon azok 

 ugyanazon egy fajba egyesitendok-e, annak eldöntését Heilpiun tanártól 

 várhatjuk, kinek njigyol)b mennyiségű anyag áll rendelkezésére. 



A Nummulilcs Wükoxi némi hasonlatosságot a Nnniinaliti'ít dcíjuHs 

 (8aw)-hoz is mutat (De la Harpt;, Etudes des nummulites de la Suisse, p. 

 175. pl. Vil. lig. 12- 2.1) ; de cttr*! legudvábl) az aránylag sokkal kisebb kezdő 

 kamarii es a kamanlk csekélyebb száma által különbözik. A lerajzolt jiéldá- 

 nyon (IV. ábra) a kamanlk szánni a következő: 



Az 1 -sö kanyarulatban a kamarák száma 1 

 2-ik » 1) » 7 



'.i-ik n I) » IS 



1-ik « « » 28. 



A floridai kt'izetbcn i'lc'iforduló második numniiilit-fiijnál - Ninniiiidilcs 

 H('íl(>riiii (\\. (i, li, i- iUna), melyet iij fajnak tartok, a csatorna szélessége 

 csak lassan növekedik és ennélfogva egyenlő átmérő mellett csaknem kétszer 



