loíi PKIMICS GYÖRGY : 



A LAPOS-IIEGYSEG TRACHÍTOS Kn/ETEI. 



Dr. Primics GYÖRciv-töl. 

 (Előadatott a niagy- Földt. Társ. 18S(i. febniárius .'{-áu tartott szakiiléBén.) 



(Ehhez a Il-ilik tiibla.) 



Lá/JO.s-liegységnek a Királyhágó hegylánczának azon északkeleti részét 

 nevezik, mely az 1447 m. magas Guttin és az 184:2 m. magas Czihh'S közt 

 terül el. E hegység iránya általában dk.-ény.-i, és Jvrilcl{i-Man)t(irOH közt 

 határt alkotó gerinezet képez. Közép magassága a katonai specziális térkép 

 adatai szerint a vizválaszt(3ba esö 1 8 legmagasabb csúcs magasságából kiszá- 

 mítva, 1345 méter. Igen szakgatott hegység, magasabb vag>' alacsonyabba 

 többnyire erdővel borított meredek kúpok csoporti )zutill)ól áll, melyeket a 

 gerinczböl eredő, rendetlen irányú hegyi patakok sűríín szeldelnek át. 



Az erdélyi oldal vízdús patakjai szintén e hegységben, az ]'.]'>0 m. 

 magas Vára tikon alól eredő Lápos folyóba ömlenek. A raarmarosi oldal 

 patakjai pedig vizökkel az Izo folyót növesztik. 



E hegység zömét a kárpáti homokkövek alkotják, melyek azonl)an szá- 

 mos helyen ; de kiválóan a hegyvonulat két végen, fiatal eruptív kőzeteknek 

 hatalmas tömegeivel vannak felszaggatva. Egy pár helyen a kárpáti homok- 

 kövek közé aptychusokat tartalmazó szaruköves mészkövek és vöröses már- 

 gák vannak betelepülve; számos helyen pedig kárpáti homokkőre felépültén, 

 lithothamniumban bővelkedő nummulitos mészkőfoltok találhatók. 



Habár a kárpáti homokkövekben kövületeket nem találtam, mindazon- 

 által településök, petrogi-afiai jellemök s kiválóan az aptychusos és nummu- 

 litos mészkövekhez való viszonyuk alapján, köztidv két eltérő korú reteg- 

 csoport külonl)öztethető meg. Ezek szerint a kárpáti homokkő melyebb 

 rétegei : a pados és középszemű homokkövek, a sötét színű agyagos, homokos, 

 palák stb. nagy valószínűséggel a krétához számíthatók : míg a felsőbb réte- 

 gek : a középszemű sárgás, csillámos és konglonieratos homokkövek stb. 

 hihetőleg eoczénkoruak. 



A kárpáti homokkő alsó csoportjának márgás rétegei néhány helyen, 

 in'\Q7,etoHcu ii Rotumhi aljában, Oldh-Lájxisbánilo felső részel)en és a liatiz 

 Poliiáni i)atak forrása környékén, hihetőleg az andezitek behatása következ- 

 tében, nagy mértékben el vannak quarczitosodva. 



Nem hagyhatom említés nélkül a Lápos-hegység azon homokköveit, a 

 melyek Id ralik és Sziihn csúcsok kornyéken, több ponton, magasan kiálló 

 8 dolomithoz hasonló kopasz szirteket alkotnak. E homokkövek legtöbbször 



