A LÁPOS-HEGYSKG TRACHITOS KOZETF.I. 159 



anyag tömecseinek kötelékeit meglazítva, lehetővé tették ; hogy azok a kris- 

 tályosodás törvényei szerint elhelyezkedjenek, 



ügy az üde, mint a zöldköves közetek alapanyagában egyaránt a követ- 

 kező ásványok láthatók kiválva: plagioklasz, hypcrsztcn, aiiffit és magnetit; 

 nagyon gyéren biotit nyomaira is akadtam. Ezen a kőzet eredeti alkatrészeihez 

 tartozó ásványokon kivül, a zöldköves andezitekben elég gyakori az cpidot, 

 apatit, calcit és a quarcz mint a kőzet zöldkő vesedése folytán képződött 

 ásványok. Természetes, hogy a teljes zöldköves módosulatu ?máeúiek pijroxén- 

 ásványai igen elváltoztak; eredeti természetöktől annyira eltérnek s elvál- 

 tozott amphibolhoz hasonlóan pleochroosak lettek, hogy ezen állapotukban 

 csak az elváltozás fokozatainak tüzetes megfigyelése mellett ismerhetők fel. 



Az üde kőzetekben a plagioklasz, hypersztén és aiigit legtöbbször körül- 

 belül egyenlő arányban van kiválva, csakhogy a pyroxénnek kristályai rende- 

 sen nagyobbak a földpátokéinál. A két pyroxén közül a hypersztén többször 

 van túlsúlyban mint az augit ; sőt néha ez utóbbit teljesen ki is szorítja, mint 

 ez többek közt a Várútik és a Neteda hegyek példányaiban eszlelhető. Ezek- 

 nek alapanyagában csak plagioklasz és hypersztén látható ; tehát tiszta hyper- 

 sztén- andezitek. Ily kőzetfaj azonban e typusz andezitjei közt fel nem állitható; 

 mert tapasztalás szerint a hypersztén-andezitek a hypcrsthén-augit-andezitek 

 tömegében csak mintegy kiválásokat alkotnak. Az emiitett helyeken a tiszta 

 hypersztén-andezitek tőszomszédságában auy it-ia,rtiúmn andezitek is talál- 

 hatók. Eddigi észleleteim szerint a tiszta hypersztén-andezitek sokkal tömö- 

 rebbek, mint a hypersztéu-augit-andezitek s majdnem egyöntetűek. 



Az emiitett kőzetalkotó és az alapanyagban nagyobb kristálykákban 

 kiválott ásványok közül a / layioklasz, mely apró léczalakú vagy nagyobb 

 táblaszerü egyes kristálykákban vagy kristálycsoportokban van kiválva, csak 

 ritkán teljesen víztiszta ; mert majdnem kivétel nélkül tömérdek parányi 

 folyadék és nagyobb alapanyag-részecskét tartalmaz, a melyektől szürkéssé 

 vagy feltűnő hcgassá válik. A nagyobb folyadék-zárványok majdnem mind- 

 egyikénél gázbuborékok is tűnnek fel. Ezeken kivül, ulég gyakoriak a plagio- 

 klászban hypcrsztcn- és aw//ií-szemc8ék is. Néha a földpát egy-egy nagyobb 

 hypersztén kristályka körül képződött ki, mint ez kiválóan jól a Fehérpatak 

 (O.-Láposljánya felett) telérkőzetéből készült csiszolatban látható (1. ábra). 

 Orthoszkopban e földpátok többnyire kevésikrü plagioklaszoknak mutatkoz- 

 nak. A telér- kőzetek földpátjai dr. Koch A. SzABÓ-féle lángldsérleti meg- 

 határozása szerint andezin s labradorít közt ingadoznak. Az üde kőzetek 

 földpátja saját meghatározásom szerint labradorit s bytoivnit felé hajlónak 

 mutatkozott. 



A hypcrsztcn rendesen az augithoz hasonló nagyságú, rövid oszlopos 

 kristálykákban fordul elő ; de a kisebb krietálykák sokszor léczalakuvá van- 

 nak megnyúlva. Hosszmetszetei (2. 3. 4. ábra) szymmetriájok miatt az augit- 

 tól könnyen megkülönböztethetők; úgy szintén harántmetszetei után is; 



