100 PRIMICS GYÖRGY: 



melyek mindig kisebb-nagyobb mertekben torapitott, sokszor a négyzethez 

 közeledő derckszegletü négyszögek. (7. 8. ábra.) Mindezen metszetekből a 

 hypersztén kristályalakj ára is következtethetünk ; a melyen a következő ala- 

 kok láthatók kifejlődve : ooPoo, ooPoi, ocP, mP és ritkán oP. Néha zónás 

 szerkezetűek is láthatók (4. ábra). 



A kisebb, léczalakuan megnyiilt hypersztén kristálykák sokszor meg 

 vannak görbülve, a mit egy a Gnttin déli aljából, Kapuik mellől gyűjtött 

 kőzet mikroszkópos készitményében láttam. 



E kőzetek hiiperszténje általában rosszul, az augiinál pedig sokkal 

 rosszabbul hasadónak látszik ; mi által ettől észrevehetően eltér. 



Mikroszkóp alatt, közönséges fényben, a liypersztcn testszinbe hajló szür- 

 késnek látszik s az augittol szinre alig különbözik; de sarkitott fenylxn, ortlio- 

 szkopban a kettő közti különbség lényeges : a hypersztén ugyanis pleochroos 

 és párhuzamos állásl)an sötétedik el; mig az augit nem pleochroos s az elsö- 

 tétedese ferde állásban áll be. A pleochroosság a hyperszténnel szeml)etünő : 

 íi fó'toujc'lii irányában mindig zöldes szürkés, az a tengely lyel párhuzamos 

 állásban sárgásba hajló vörhenyes szürke ; a h tengelylyel testsziníi. 



Zárvány gyanánt a hifpersztériben gyakori a maffnetit és ritkán szürkés 

 fehér szemcsék. 



A hypersztén igen gyakran augit magja gyanánt szerepel. Csiszolataim- 

 ban számos oly hossz- és harántmetszet található, a melyeknek közepe hyper- 

 sztén ; de a különböző szélességű kerete augit (5. G. 1). ábra). 



Az aiirfit aránylag szabályosan kiképződött kristályai egyenkint vagy 

 csopoi-tokban , néha földpáttal vagy hyperszténnel keverve fordulnak elö. A 

 teljesen üde augit majdnem szintelen ; de ha kissé változni kezd, akkor 

 belsejel)en vagy a szélén zöld, chloritos anyag jelenik meg. Az üde augit 

 szymmetriás metszetein a fény kialvás 30 — 40° közt áll be. Magnetit- 

 zárvány nagyon közönséges az augitban. 



Zónás növekedés és kidönféle ikerösszenövés gyakori e kőzetek augit- 

 jainál, sőt néha mind a kettő egy és ugyanazon augit kristályon is eszlelhető. 

 Egy Riipturi nevű (Glód mellett Marmaros) helyről való kőzet vékony csiszo- 

 latában egy szokatlan ikerösszenövésű í<?ír/?V-kristály harántmetszetén egyúttal 

 kitűnő zónás növekedés is eszlelhető ; ennél az a meglepő, hogy a zónák a 

 legcsekélyebb megháborgatás nélkül az ikersikoa át a kristály oldallapjai- 

 val párhuzamosan folytatódnak, mint ez a 10. ábrán szemlélhető. 



Ttibbször észlelhető, hogy az aiuiit plagioklaszhoz hasonlóan, számos 

 vékony ikerlemezböl van alkotva s ilyenkor nagy mértékben emlékeztet a 

 diallagra. Ily kristályokat (11., 1:2. ábra) találtam a llotunda tetejéről való 

 és ( ).-ijápt)sl)(t}nja telerk(")zeteben. 



A nKKjníiil ktilönböző nagyságú szal)álytalan szemekben elég bőven 

 található ; de ugy látszik, hogy a kőzet zöldkövességével arányosan szaporo- 

 dik, lia ugyan a nagyobi » fekete opák szemeket magnetituek tartjuk. 



