A LÁPOS-HEGYSKG TRACHITÜS KÖZKTEI. 161 



Az migit a hypersztónnel igen gyakran csoportban található ; máskor 

 egymáson keresztül (H). V.). ábra) vagy egymással piírbuzamosau vannak 

 összenőve. Néha a hjipcrszténhtz földpát tapad vagy pedig a hypcrsztén körül 

 földpát rakódott le (18. ábra.). Mind ezek közt azonban legérdekesebbek a 

 liiipnszténnek az mujitha nőtt vagy az awiiital párhuzamosan összenőtt esetei. 



Az (nuiitha benőtt vagy az amjiihíi zárt hy[)ersztének közt legérdeke- 

 sebb pedig az az eset, midőn több párhuzamosan összenőtt auciit-krvsiéXy 

 mindegyikében egy-egy hjipt'vszti'n van bezárva, a mint ez a 0. ábrán látható. 



A Várálik-hegy egy fekete, üde andezitjeben találtam kct léczalaku 

 liypcrsztént három hasonló alakú awjittal szorosan egy kristálylyá összenőve. 

 Mind a két pyroxén üde s ig}^ közönséges fényben is a hypi.'rsztén az aiKjiitól 

 dichroosság tekintetében is megkülönböztethető; de élessé válik a különbség 

 orthoszkop alatt a sarkított fényben; midőn a /////)í'r.s.3;/í'?? parallel állásban 

 elsötétedik, az aiuiit pedig nem (15. ábra.). 



A zöldköven hypersztéii-aiifiil-andi'zifelni'l a zöldkövesség, mint rövi- 

 den emiitettem, kiválóan abban nyilvánul ; hogy az eredeti üde kőzet alap- 

 anyaga kisebl)-nagyobb mértékben átkristályosodik, hogy pyroxén- ásványai 

 a zöldkövesség fokozatához méiien átváltoznak, és hogy a kőzet vasvegyü- 

 letei többnyire vaskénegekké alakulnak át. A földpát kisebb-nagyobb méiiék- 

 ben való elkaolinosodása szintén gyakran észlelheti") a zöldköves andezitekben; 

 de ez inkább a mállás, mint a zöldkövesedés következményének tartható. 

 PetrograÜai szem])()ntból legfontosabb a hyprrsztfn és az aiifiit átalakulása. 



A liypcrszlen tapasztalás szerint sokkal hamarabb és sokkal könnyeb- 

 b(!n változik át, mint az anyit. A különben egészen üde kőzetekben sokszor 

 észlelhető, hogy a teljesen üde földpát és anyit mellett a hypryífzlén már kezd 

 átváltozni zöldes finom rostos anyagba és viszont a teljes zöldkövességben 

 lévő kőzeteknek ]\yroxén elváltozási terményében még egészen üde auyit- 

 részecskék találhatók. A hypersztén ép úgy, mint az auyit, ha teljesen átala- 

 kul, zöldes vagy kékes zöldes, unom rostos szerkezetűvé válik; és ha az elvál- 

 tozás még előbbre halad, a kékes szín kezd halaványodni s végre a talkhoz 

 hasonló szürkés fehér lesz vagy pedig anyagának egy részét, leggyakrabban 

 a szénsavas mész pótolja ki. 



Az elváltozás mind a két pyroxénnél leginkább a széleken vagy a hasa- 

 dások és repedes(ík mentében, ritkán a kristály belsejében indulhat meg 

 (14. 17. ábra.). Az elváltozás úgy kezdődik, hogy a kristály egyes részein a 

 főtengelylyel párhuzamos irányban sűrűn, finom hasadások jelennek meg, 

 melyek közt az üde anyag előbb elhomályosodik, később pedig megzöldtil. 



A teljesen elváltozott hypcrsztén és miyit mikroszkóp alatt egyszerű 

 fényben, abban is különböznek egymástól ; hogy a hyprrsztén elváltozási ter- 

 ménye rostosabb!), mint az anyilé. 



Mint ismeretes, a Jn/pcnztát rendesen bastitba; az auyit pedig chloritba 

 változhatik el. És. valóban e két elváltozási termény közt orthoszkopban lénye- 



Földtani Közlfiny. X\I. köt. 1886. ] 1 



