162 PRiMics gvörgy: 



ges különbségek észlelhetők, nevezetesen az, hogy elváltozott állapotban is a 

 két pyi'oxén nem adta fel teljesen a jellemét. A bastit feltűnően pleochroos, 

 a főtengely irányában hag^-mazöld, a melléktengelyek irányában sárgás zöldes 

 s ha nem halmazos polarizatiójú, az elsötétedés rendesen párhuzamos állásban 

 áll be ; az aufiit elváltozási terményének, a chloritos anyagnak pleochroossága 

 nem oly feltűnő s mindig ferde állásban sötétedik el. Mindezekből a híjpcr- 

 sztén és az augit fokozatos elváltozásának megfigyelése folytán győződtem 

 meg. A két pyroxén elváltozási terményének optikai viselkedését ismerve, a 

 már teljes zöldköve8ségl)en levő amlezitrk pyroxénjét illetőleg eldönthetjük, 

 hogy azok eredetileg augit-, vagy hypersztén-migü-andezitek voltak. 



Az Oláh-Lfíposhánya vidékén telérekben előforduló zöldköves andezitek 

 az előbb mondottak alapján kétségtelenül eredetileg mind hypersztén-aíifiit- 

 andezitck voltak; nem pedig amjibol-andezitek vagy amfibol-augit-andczi- 

 tek, mint a miknek ez ideig tartattak. 



A hypersztén-augit-andezitek ásványainak a magmából való kiválási 

 sorrendjét illetőleg kétségtelen, hogy a hypersztén sokkal előbb vallott ki, 

 mint az augit ; továbbá, hogy az avgit nagj'obb része előbb képződött, mint 

 a földpát, a mint azt a zárványokból nagy valószínűséggel következtetni 

 lehet. A hypersztén az augitha bezárva gj^akran található, de viszont soha; az 

 aíigit gyakori a földpátbau ; de a földpát az augitban a legnagyobb ritkasá- 

 gok közé tartozik. 



II. A CziblQS csoport kőzetei. 



A tágabb értelemben vett Gzibles csoport összes kőzetei, ide számítva a 

 Kis-Hugyinét is, kisebb-nagyobb mértékben zöldkövesek; bennök a pyrit 

 nagyon közönséges, némely példányokban szokatlan bőven fordul elő. 



E csoport kőzeteinél nem észlelhető az a szin- és szövetbeli egyöntetű- 

 ség, a mely a láposi typusz hypersztén-augit-andezitjeit oly annyira jellemzi. 

 Ezek s kiválóan a Czihles és Brán kúpjainak kőzetei színben és szövetben, 

 valamint elegyrészeikre nézve is annyira eltérnek nemcsak e láposi typusz 

 kőzeteitől ; hanem az összes erdélyi trachitos közetektől is, úgy hog}' ezekre 

 jogosan lehet alkalmazni a czibles-kőzet elnevezést. Az Arcser csúcs kőzete 

 pedig lényegesen különbözik a eziblcsitől, valamint a Czibles környékén elő- 

 forduló más kőzetektől is. Úgy petrografiai mint geológiai szempontból a 

 tágabb értelemben vett Czibles csoport kőzetei közt 3 alcsoport vehető fel, 

 mely csoixjrtok nagy valószinííséggel külön vulkáni eruptio folytán jöttek létre. 



Így megkülönl)öztethetők : 



1. A Czihles és Brán tömegének kőzetei. 



Pyroxéji -andezitek. Ezek az alkotó ásványok tekintetében hasonlók 

 ugyan, de szövetük nagyon különböző. Tgyanis a Czibles és Brán kőzetei- 

 nek egy része teljesen kristályos ; a másik része pedig granitoporflros. 



