l'ii PKIMICS GYÖRGY: 



lyosak. Alkotásukban, mint eredeti ásványok főleg a földpát, a lemezes ros- 

 tos, vroh'los pyroxí'n, a luipersztt'u majdnem mindig hashtos állapotban, az 

 augit és a maijnetit szerepelnek; ezeken kívül mint utólagosan képződött 

 ásványok elég gyakoriak bennök : a pyrit, epidot, hannatit, apatit és a quarcz. 

 Mindezen ásványok közül, szokatlan átalakulásánál és leveles rostos szöve- 

 ténél fogva kétségkívül a legérdekesebl) az amphibolos ásvány vagy az 

 uralitos pyroxén. 



A földpát mikroszkóp alatt legtöbbször még egészen üde ; többnyire 

 kékes vagy szürkés szinü, tömérdek mennyiségű folyadékzárványa miatt. 

 A parányi folyadékrészeeskéken kívül igen gyakoriak benne még apolár 

 barna magmarészeeskék és kékes szürkés jókora gömbölyödött /)//roa:g'// szem- 

 csék ; ez utóbbiak bősége miatt sarkított fényben gyakran tarkának látszik. 

 A telérközet földpátjában még jól kiképződött /í;í/r?7-kristálykák is fölismer- 

 betők. Ortboszkop alatt sokikrü plagioklasznak mutatkozik; mcfly dr, Koon A. 

 lángkiserleti meghatározása szerint vagy labradorit, vagy andezitbe hajló 

 labradorit;* újabb meghatározás szerint is annak bizonyult. 



A hypersztéu üde állapotban csak nagyon ritkán található és csak a 

 granitoporfiros szövetű változatokban ; mindig a hastithan vagy hastit töme- 

 gek k(")zt fordul elő egyes szabálytalan rögö ívben s ép oly szinl)en és i)leochro- 

 ossággal, mint a láposi typusz üde kőzeteiben. 



A hastit sárgás zöldes, aggregatosan polarizáló tömegeinek a hypersztén- 

 rögökkel való társas előfordulása is a, mellett tanúskodik, hogy a Itastit itt is 

 a híjpcrszthi átalakulásából jött létre. IVIinthogy a lutstit oly minőségben, 

 mint a láposi tyjjusz zöldkövei))en, bőven fordul elő e kőzetekben; következ- 

 tethetünk, hogy bennök a hj^persztén eredetileg tekintélyes szerepet játszott. 



Az aiifiil (?) üde állajiotban aránylag ritkán s inkább a kristályos szövetű 

 változatokban található, llendesen nagyobl)acska szabálytalan kristályokban 

 fordul elő. Üde állapotban majdnem víztiszta; két irány])an kitűnően hasad — 

 a fő tengely irányában és erre ferdén — nem pleochroos : elég gyakoriak benne 

 barna lemczkealakú interpozitiok és opák szemek; sokszor félig vagy egészen 

 zöldes pleochroos chloritszerű anyagba van átváltozva. Ortboszkop alatt élénk 

 pótszinekben pompázik ; extinctiója magas : a fötengelylyel párhuzamosan 

 menő hasadási irányokkal parallel beállítva a különböző metszetek :i8° — \-T^ 

 közt sötétednek el. Ezen ásvány barna lemezalakü interpozitióinál, kitűnő 

 hasadásánál és a földpáthoz hasonló szintelenségénél fogva eltér a vulliáni 

 közetekben ismeretes közönséges aufiittúl s emlékeztet a diídlaijra. 



Az nralit, a Czihlrs és a Brán tömegét alkotó közetek tVnlsványa egy 

 zöldes l)arna, lemezes-rostos ásvány, mely vagy rövid, vagy hosszú leezalaku 

 kristályokban fordul elő, melyek nincsenek teljesen kiképződve. Ttítőzö ala- 



'■ Ur. J\(K'H A. : A Czililcs ('■s ()l!ililái)ns vid/ikp züldkö-niHh'sy.ilek nj petrogra- 

 phiui vi/sf,'álata. Földtaui Közlöny X. k. 18SÜ. p. l'iH. 



