A lápos-hegyséCt trachitos kőzetei. 165 



kok sohasem láthatók rajtok. Ezen ásvány kristályai csiszolatokban egyenet- 

 len bemelyedö, beöblösödö s bemetszett szelüek s többnyire rojtos végűek, 

 világos zöld, zöldesbarna szintiek ; a fötengelylyel líárhiizamosan menő finom 

 rostos szerkezetűek és pleochroosak, a főtengely irányában rendesen kékes 

 zöldesek , a melléktengelyek irányában sárgás vagy zöldes szürkék vagy 

 sárgás barnák. Gyakoriak a fötengelylyel parallel összenőtt ikrek. Ez ásvány 

 már nincs eredeti üde állapotban. 



A Czibles tetejéről való példányokban ezen zöld, rostos ásványban ritkán 

 eredeti, üde, dohánybarna rögeit is lehet találni, melyek eredeti színök árnya- 

 lataiban észrevehetően pleochroosok, teljes színelnyelés nélkül. 



Az egyes kristályok az ikerrováttal vagy az egyes rostokkal párhuzamo- 

 san beállítva az elsötétedés 8 — 10*^ között állott be a különböző metszeteknél. 

 Azonban mind ezek mellett sem tudtam kétségtelenül eldönteni, hogy 

 itt tulajdonképen mily eredeti ásványnyal van dolgom, azért dr. Kosenbusch 

 heidelbergi tanár ismert szakismeretéhez és szívességéhez fordultam felvilá- 

 gosításért, ki a Czibles kőzetére és a kérdéses ásványra vonatkozólag szíves 

 volt a következőkről értesíteni : «Das Mineral in Schlitf 4 vom Czibles-Berg 

 ist ein Amphibol-Mineral, welches uralitisch aus einem Pyroxen hervorgegan- 

 gen ist. Das Práparat 5 vom Czibles enthált eincn fást farblosen Augit mit 

 deuthcher Zwillingsbildung nach ooPoo und oP gleicher Zeit; ob dieses zum 

 Diallag zu rechnen sei, vermag ich nicht zu sagen. Der Schliff enthált keine 

 Querschnitte, um die Spaltbarkeit zu zeugen. Ausserdem kommt offenbar ein 

 Bastit vor, der wolil aus rhombischem Pyroxen entstanden ist. x\n dem frag- 

 liclien Mineral im Handstück vom Czibles-Berge habé ich folgendes beobach- 

 tet : Ich konnte nirgends ein Siialtbláttchen zu brauchbaren Winkelmessungcn 

 erhalten. Die Spaltungsbláttchen löschen zum Theil parallel aus und müssen 

 alsó nach oo:^'oo abgespalten sein. Dann tritt in tler Mittellinie des Gesichts- 

 feldes schief eine Bissectrix mit negativem Charakter aus ; theils löschen die 

 Spaltfláchen lá° schief gegen die Fasern und Prismenaxe aus. Auch hier 

 liegt die Axenebene parallel der Prismenaxe, die Bissectrix tritt nicht auf 

 den Mittellínien des Gesichtsfeldes aus, sondern seitlich schief und hat 

 gleichfalls negativen Charakter. Demnach dürfte das Mineral ein Amphibol 

 sein, welches aus einem orthopinakoidal spalteuden Pyroxen entstanden ist. 

 Auch der Pleochroismus c > a spricht für diese Deutung. Ausser dem erhalte 

 ich vereinzelte Spaltblattchen, auf denen senkrecht eine negatíve Bissectrix 

 austritt. Die sind immer sehr weich und scheinen Bastit zu sein. . .»> Ez idő 

 szerint tehát teljes biztonsággal még el nem dönthető, hogy a kérdéses ura- 

 litos anipbol, mely pyroxen átalakulásából jött létre és erre határozott 

 feleletet csak akkor lehetne adni, ha sikerülne, a mi kétséges, oly anyagra 

 szert tenni, a melyben a kérdéses ásvány még eredeti üde állapotában van. 

 A telér kőzete, a mely — mint említettem — igen nagy fokú zöldkövesség- 

 ben van, abban tér el némileg a Czibles tömegének kőzeteitől, hogy az urálit 



