A IvÁPOS-HEGYSÉG TRACHITOS KŐZETEI. 167 



át, melynek sejtszerű köreiben calcit-foltok jelennek meg ; ekkor már nem 

 pleochroos, de a sarkított fényre is alig reagál. 



Igaz ugyan, hogy hypersztént eredeti üde állapotban e közetekben 

 nem észleltem ; de kétségtelen, hog}' a hastit itt is a hypersztén átalakulásá- 

 ból keletkezett, miről a bastit optikai viselkedésén kivül az is tanúskodik, 

 hogy sokszor az üde awjittal szorosan össze van nőve. Néha az üde aiigit- 

 han hastitioMok észlelhetők, melyek sarkított fényben azonnal felismerhe- 

 tők, hogy nem az augit átalakulásából jöttek létre; máskor meg a hastit mind 

 a két oldalához üde aií^ií-kristályok vannak nőve, a mint ez a 18. ábrán 

 is látható. 



3. A Czibles közelebbi hörnyélcéneh kőzetei. 



Zöldköves hypersztén-augit-andezitek. A tulaj donképeni Czibles-tömeg 

 közel környékén számos helyen fordulnak elő oly andezitek, melyek úgy a 

 Gziblcs, mint az Arcser kőzetének typuszától, kiválóan szövet tekintetében 

 nagyon eltérnek. Ily kőzetek találhatók a Palcin is gerinczén több helyen ; 

 a Stcdzsiori, Gropii és Kis-Hugyin csúcsain és ezek közti gerinczeken stb. 



Mind e közetek általában egymáshoz hasonlók ; többé-kevésbbé zöld- 

 köves módosulatban vannak és jjyritet tartalmaznak. Színök zöldes szikké 

 vagy zöldes barna ; szövetük vagy apró szemcsésnek vagy tömörnek látszik 

 s e tekintetben szemre a tömör dioritokhoz nagyon hasonlítanak. Ásványos 

 alkat s némileg szövet tekintetében is közelítenek a láposi typusz zöldköves 

 módosulatához. Puszta szemmel a pyriten kívül csak szürkés fehéres földpát 

 szemcsék és zöldes szürkés alapanyag-részecskék különböztethetők meg 

 bennök. 



Mikroszkóp alatt jól látható, hogy e kőzetekben jócskán alajjanyag is 

 van, a mely azonban a zöldkövesség különböző fokozatainak megfelelően 

 többé-kevésbbé kristályos s ehhez mérten az augit és a hypersztén csak 

 nagyon ritkán észlelhető még üde állapotban. A földpát általában még 

 meglehetősen üde ; de a két pyroxén a legtöbb példányban teljesen át van 

 alakulva. 



Az említett ásványokon kívül, t. i. a plagioklászon, az aiigiton és a 

 hyperszténen, azaz e két utóbbmak elváltozási terményén, a chloriton és a 

 bastiton kívül, elég gyakran láthatók még e közetekben ajiró lemezkékben 

 a biotit, ep időt- szemcsék, apatit-tiik és ^zíart'^-foltocskák, mel;^ ásványok 

 közül csupán a biotit tartható a kőzet eredeti alkatrészének. 



in. A Nagy-Hugyin kőzete. 



Orthoklasz-trachit. A Nagy-Hiigyin 1613 m. magas, boglyaalakú külön 

 álló kúpja, mely Czibles északnyugati oldalán, tőle néhány kilométernyié, 

 a kárpáti homokkőből emelkedik ki, egy szürkés fehér színű, kissé likacsos 



