168 I'IIMICS GVÖRGY : 



kőzetből áll, mely kőzet a liegy iniiulen roszén meíílchctös mállott állapot- 

 ban van s a Injjuiszliii-aiKiít-dUilcziiv.kneí korosabbnak látszik. 



E közét liomokköszertt fmom szemcsés alapanyagában i)iiszta szem- 

 mel csillogó fcbores földpát-kristfílykák és fekete, csillogó még üde biotit- 

 lemezkek látliatók. Volt meg e k(')zetben egy nagyobb kristályok})an ki^ állott 

 barna ásvány is, hihetőleg amfibol; de ez annyira elmállott már, hogy 

 helyén többnyire csak rozsda- foltok láthatók. Nagyon gyéren előfordulnak 

 még e kőzetben felig elváltozott (irdndl-H'M'mcsék is, a melyeknek az alap- 

 anyagba való beágj'azása arra enged következtetni, hogy nem utólagos 

 képződmények, 



A N.-lfiKiiiiii kőzetéhez hasonló szürkés fehér kőzet található az 

 /í rc'tSeí" északi lábániíl, a hol vékony táblái halmazokban hevernek a felüle- 

 ten. Ez azonban sokkal mállottabb, kaolinosabl) a hutfiiincnál s alapanyaga 

 tömörebb. Benne kaolinos IVildpát-kristálykákon kivül gyéren egészen elvál- 

 tozott zöldes szürke, chloritos rostos </;í///6a/-kristálykák is felismerhet/ik. 

 E kőzet mikroszkoj) alatt is nagyon kaoliiiosnak mutatkozik. 



A N.-Hii<iyin kőzetének alapanyaga mikroszkóp alatt kristályosnak s 

 főleg földpátból áll(')nak látszik ; azonban sokszor foltonlvint chloritos anyag- 

 gal és rozsdával vau festve, lienne nagyobb kristály káliban a földpát és 

 biotit látható kiválva s ezeken kívül apró szemcsékl)en kevés quarcz és 

 maffiidit is; az egykori (im/ihol ( f } helyén pedig vagy üregek vagy rozsdás 

 opacif tömegek- láthatók. 



Ali>hli>((( mikroszko]) alatt is elég üdének és tisztának mutatkozik; a 

 metszetek nagyol)!) része orthoszkop alatt egyszínű vagy Ivettős iker és csak 

 az apróbb leczalakuakou volt eszlelhető a többszörös ikerösszenövés, s így a 

 foMpát nagyol )b része optikailag orthoklasznak tartható. A l)r. SzABó-fele 

 lángkisérleti meghatározásnál is perthit és loxoklasz közt ingadozónak mu- 

 tatkozott. 



A hiutít, mely csiszolatban töl)bnyire apró töredékeknek nnitatkozik, 

 egészen üde. A (jnarcz apr(') szc^mcséi a kőzet eredeti alkatrészének látsza- 

 nak. A nuKjnctit elég nagy, szabálytalan szemcséi és apró o/íac/í-tömegek 

 bi'iveii észlelhet(")k. 



IV. A Guttin tömegének kőzete, 



ífypersztái-aii(/ü-ln(>tü-({7idrzit. A Guttin nagy területű sziklás hegy 

 tömege egy ajn-ó szemcsésnek látszó, galaml)szürke vagy még világosabb 

 szürke, trachitos szövetű, likacsos, érdes törésű kiizetlxil van ; melyl>en 

 [luszta szeiiiiiiel kivehetil a foldjiat, hiotit es pijro.rcn. A foldpát gyakran 

 sárgás fehér kaolinos zománczczal van bevonva, a pyroxen a foldpjíttid 

 átszólag egycailö nu'unyisegben van kiválva. Az ala|)anyag nagyobl) likacsai- 

 nalv a fala sárgás szürkés, igen apr(') triíliiniit kristálykiík stírű csoportjaival 

 vau bevonva, és ezek oly npr(')k es Ihiouiak, hog}^ csak mikroszkoj) alatt 



