A LÁPOS-HEGYBÉG TBACHITOS KŐZETEI. 169 



ismerhetők fel. Dr, Hopmann Károly * azonban krystallografiailag meg- 

 határozható j ó nagy tridymit-knstálykákíit is talált e közét egyes lesza- 

 kadt tömbjeiben. 



Mikroszkóp alatt e közetek alapanyaga főleg földpát-mikrolithek, apolár 

 szürke üveganyag és gyér augit- és //?//)<'r5^/t'» -szemcsék' keverékéből levőnek 

 látszik, melyljen nagyobb kristályokban a makroszkóposán is látható ásvá- 

 nyok vannak kiválva. Mikroszkóp alatt azonban kétségtelenül megállapít- 

 ható az is, miszerint a pyroxénnek mind két faja, a hypersztén és az aiigit 

 majdnem egyenlő arányban járul e kőzet alkotásához. 



Mindezen ásványok közt a füldpdt van a legnagyobb kristályokban 

 kiválva. Ez többnyire üde és víztiszta, de gyakran igen sok alapanyag- 

 részecskét és barna opák szemcsét tartalmaz és ilyenkor piszkos szürke 

 színű. Az egyes metszeteken gyakran észlelhető a zónás szerkezet; a legtöbb 

 számos ikerlemezböl álló plagioklasznak mutatkozik. Zárványokul augit- és 

 Jil/persztén- szemcsék, apatit-tücskék és gyéren inagiiclit-kúsiálykák is elő- 

 jöhetnek benne. E földpátok Dr. Hofmann K. szerint** a SzABó-féle meg- 

 határozása alapján a lahradorit-Hovhn tartoznak ; továbbá savak által könnyen 

 felbontatnak s az oldat calciumot és nátriumot tartalmaz. 



Az aiigit világos zöldes szürke ; többnyire szabálytalanul kiképződött 

 kristályokban fordul elő, egyenkint vagy csoportokban. Ez utóbbi esetben 

 gyakran //_i/j)í'í\s'2;íá?í -kristályokkal, és jó ángy mííjr/nt'ft'í-szemek társaságában 

 is látható, liitkán zónás szerkezetű, s gyakran ikerösszenövésü ; néha 

 plagioklaszhoz hasonlóan sok ikerlemezből áll. Zárvány okul előjönnek benne 

 gyakran magiwtit-szemcsék ; gyérebben apatit-iiícskék és folyadék-zárványok 

 néha gázbuborékkal. 



A Jiji])L'rsztcn vékony csiszolatokban általában testszínűnek látszik, 

 s az augithoz hasonló nagy kristályokban fordul elő. A nagyobb kris- 

 tályok rövid oszloposak ; a kisebbek inkább léczalakúak. A hyperszlén 

 közönséges fényben az augittől csak színezetében és abban tér el némileg, 

 hogy ritkán észlelhetők rajta oly világos hasadási irányok, mint az augit- 

 ndl; de pleochroosságánál és extinctiójánál fogva határozottan megkü- 

 lönböztethető, k Jiypcrszténhoi is előfordulnak zárványok gyanánt mag- 

 luiit-szemek, gömbölyödött szürke szemcsék és folyadék részecskék néha 

 libellával. A guttíni kőzet hypcrsztcnje mindenben hasonló a láposi kőzet- 

 typusz hyperszténjéhez. 



A biotit üde és egészen szétbomlott állapotban fordul elő, de az üdék 

 is legtöbbször opacit-kéreggel vannak körülvéve. Az egészen szétbomlott 

 kristály metszetében apolár barna anyag, magnetit-Bzemék, apatit és epidot- 

 szerű szemcsék láthatók. Az ép hiotithan gyakori a magnetü és az apatit. 



* Dr. IIOFMANN KÁROLY, 1. C. 71. 1. 



'■''■'•'■ Dr. Hofmann Károly, 1. c. 



