174- SZABÓ JÓZSEF: 



tartnlraú leiérek által, hol ezen fém inajd szabadon van, majd lellnr és kénveg\'ü- 

 letben. A lefrjelentélienyebb bányászát van Offenbányán, Nagyágon, Vöröspatakon 

 és Zalatlmán. Vöiöspatak szolgáltatja a legtöbb aranyat. Az arany erekben fordul 

 elő, melyek vastagsága négy hüvelytől két lábig megy, alakilag leveles tüs vagy sze- 

 mekben hintett. A magánbáriyák a terményt három csoportba osztják : a) szabad 

 arany, mely látható. Ezt mozsárban zúzzák, iszapolják, amalgamáljálí s az amalgá- 

 mot Zalathuán beváltják, b) A legjobb érez, melyben szabadon nem látható arany 

 van ezüst tartalommnl s ugyanegyütt tetraédrit, galenit és pyrit. Ezen érczeket 

 Zalaihnára küldik beváltásra. cJ Zúzó-ércz, melynek 100 tonnájában az arany tar- 

 t.'ilmú ezüst 6V2 — ^32 uncia között ingadoz. Ezeket zúzzák kezdetleges módon 

 100 — 14-0 fontnyi nyilakkal. A nyíl feje kemény quarcztuskóból áll. 



Zalathnán a kohóban az érez legnagyobbrészt pyrit, mit pörkölnek, s az 

 elillanó kénessav-gözt kénsav gyártásiba használják. A pörkölt erezet aztán kemen- 

 czékben megolvasztják 



Tellurt a nagyági érczekből állítják elő azon a módon, melyet újabban 

 Beangey írt le (Annales des Mines 1884) 



Magyarország nemes fémtelepei bőségének daczára, a fémbányászat ott is 

 csak úgy vissza felé megy, mint Európában bárhol, Amerika és Ausztrália fémter- 

 melésének befolyása következtében. A kőszén- és a vasipar ellenben rohamosan 

 emelkedik. 



Kőszén Magyarországban van a következő geológiai formátiókban 



Összesen 35 széntelep 23 megyében míveltetik. ... 



A kősó-gazdagságot tekintve, Magyarország Európa egyik országa mögött 

 sem áll ; a telepek mondhatni kimeríthetlenek 



Egyéb ipar-ásványok is jól voltak képviselve a kiállít:'ison Ezek között 



méltó helyet foglal el a nemes opál Veresvágásról 



De minden ága között a bányászati iparnak kétségkívül legfontosabb a vas. 

 Ezt igen jól megismertette Kerpely s munkájából kivonat meg fog jelenni legköze- 

 lebb a mi szaklapunkban (Journal of the Irón and Steel Institute) 



A vasijmr Magyarországban az utolsó 20 év alatt roppant haladást tett. 

 A nyersvas-termelés 1864-1ŐI 1883-ig 447n-al szaporodott. A kőszén-termelés még 

 nagyobb; ez ugyanazon időszak alatt 157"/u a mennyiségben, az értékben pedig 

 250"/ „. A kiiUlítás idején 52 olvasztó kemencze működött 241.800 tonna nyorsvas- 

 termeléssel. A munkások száma 30.000. A magyar vasipar kedvező állapotban vau, 

 és további fejlődése szempontjából nemzetgazdasági tekintetben igen is megéi'demli 

 a támogatást ; tekintve hogy évi forgalma .34 millió forint. A nyersvas-termelés 

 egyenes arányt tart a fogyasztással, mi Magyarországban évonkint 250 ezer tonna, 

 vagy is 35 font fejenkint. Ausztriában fejenkint 39 font, mi, ha az állam mívelt- 

 ségének kulcsául vétetik, gyakorlatilag hasonlónak mondható a monarchia két 

 felében. 



Petroleum is van a Kárpátok homokkő-rétegeiben ; de még jelentéktelen a 

 termelés. 



A magyar aszphalt-részvény-társaság érdekes soi'ozatot állított ki tár- 

 gyaiból 



Magyarország bányászati s koliászati ijiara fontosabb mint közönségesen 

 vétetik. A liivatalos statistiiía 778 bányát és vasművet említ, melyek között némelyik 



