EGY TUDOMÁNYOS ESTÉLY LONDONBAN. 175 



(például az állami vasúti aczélmtívek és a brassóiak) a külföld első rendű művei 

 között méltán foglalnak helyet 



Azért azonban a magyar bánya- és kohó-vállalatok távol sem oly jövedelme- 

 zők, mint a jelenkor technikája és tőkéje mellett várható ; az oka az, hogy a leg- 

 több vállalat kismérvű, kevés emberrel s kevés költséggel dolgoznak. A nyugoti 

 tökének és technikai ügyességnek e szerint tág mező áll nyitva. 



A fémtermelést Bruimann diagrammokban és térképekben igen tanulságosan 

 ismerteti 



Mondhatni, hogy az országos kiállításból egy magyar bánya- vagy kohó- 

 termény sem maradt el. A kiállítók a legtöbb esetben nemcsak ércz-példányokkal 

 jelentek meg ; hanem érdekesekké tették kiállításukat geográfiai és geológiai térké- 

 pekkel, statisztikai táblákkal, kemencze-mintával, bánya-rajzokkal és nem egy eset- 

 ben monográfiákkal, melyek között több német kiadásban is kapható volt. 



Nagyon érdekes volt a selmeczi bányász-akadémia kiállítása. Ez a legrégibb 

 bányász-akadémia a világon. Mária Terézia alapította 1763-ban. Sokat változott 

 azóta, liogy prof. Wasington W. Smíth azt leírta (oMemoirs Geological Survey» 

 184-6) és erősen bírálta. Mai szervezete szerint minden osztályában körülbelül meg- 

 felel a londoni bányászati iskolának (School of Mines). . . . 



Némely nagyobb vasgyár kiállításából azt lehetett kivenni, hogy a vasipar 

 Magyarországon csak oly tökéletesen van kifejlődve, mint a nyugoton. Ezek között 

 Resicza kiváló figyelmet érdemel nemcsak nagysága s a reá fordított tőkénél ; de 

 azon körülménynél fogva is, hogy a legújabb haladások is alkalmazva vannak, és 



hogy a magyarországi vasutak leginkább onnét láttatnak el aczél sínekkel 



Resiczán észlelték, éppen úgy mint Ausztriában és Németországban, hogy a bérbe 

 fogadott állandó munkások (the work done by the employés) mennyiségileg és 

 minőségileg kevesebbet végeznek, mint az angol munkások, és hogy a különbség 

 nincs pótolva azon csekélyebb bér által, melyet a munkások Németországban vagy 

 Ausztriában kapnak. Resiczán a munkások vagy svábok a közeli helységekből vagy 

 románok ; mind a kettőben hiányozván a hagyományos technikai képesség, meg a 

 testi erő, mi az angol munkásban meg van. Buzdításul minden munkásnak kilá- 

 tásba teszik, hogy ha állandóan jól dolgozik, előleget kap házépítésre a vasmű 

 közelében (600 — 800 frt), egy általános tervrajz szerint. A visszafizetés bérlevonás 

 áltnl eszközöltetik. Nagy része a munkásoknak ma már így saját házában lakik. 



Minthogy Resicza Magyarország délkeleti sarkában igen félre esik a nagyobb 

 városoktól, a fa oly olcsó, hogy szenet égetnek belőle, és két olvasztó kemenczében 

 azt használják. Mellettök azonban 188()-ban egy nagy koksz-olvasztó kemenczét 

 építettek. A vasércz oly kevés foszfort tartalmaz (0.02" o), hogy a Thomas Gilchrist- 

 féle eljái'ásra szükség nincs 



Bátorítva Resicza jó példája állal, a brassói bánya- cs hohó-részvénytársulat 

 alaki;lt meg (1858), s az ma Romániát, Szerbiát és Bulgáriát látja el. . . . 



Fontos vállalat továbbá a Rimamurány-salgótarjáni vasmű-részvény -társa- 

 ság, mi Felső-Magyarországban a legnagyobb ; továbbá a gróf Andrássy-féle vas- 

 gyárak 



Említést kell tenni az erdélyi nagy vaskötél-pályáról, melynek mintáját állí- 

 totta ki Obach T. Ez a maga nemében a legfontosabb létező vállalat. Hossza 

 33.290 yard ; esése 2.926 láb. Elhalad 60 hegygerinczen és 62 völgyön. Használják 



