EGY TUDOMÁNYOS ESTKLY LONDONBAN. 177 



nok által keletkezett zavarokat ; világos, hogy valami mély jelentőségű jellemmel 

 kell bírni azon népfajnak, mely ma is a vezérszerepet viszi. Európában nincs nép, 

 melynél egy angol oly határtalan és ugyanegyütt oly őszinte vendégszeretetben 

 részesülne, mint a magyaroknál. 



Egy tekintet a térképre mutatja, hogy Magyarország középrésze földmívelési 

 alföld ; melyet északról, keletről és délről dombok vesznek körül, melyek fokonkint 

 hegyekbe mennek át. A magyarság ezen középrészt lakja ; a hegységet ellenben 

 nagyobbrészt más nemzetiségek foglalják el. Selmecz és Körmöcz táján tótok van- 

 nak. Egykor a vallási egyenetlenségek okoztak nagy bajt ; de nagyrészt a magyar- 

 ság saját erényének és bátorságának tudandó be, hog>^ a dolog oda egyenlődött ki ; 

 hogy az idegen nemzetiségek tetemes része a hazaszeretetet ma már magasabb 

 szempontból karolja fel. Ugy látszik, közösen érzik, hogy Magyarország mindnyájok 

 hazája, melynek becsületét és javát csorbítatlanul fentartani a feladat. 



Mr. Brouqh ezen egy óra alatt annyi dolgot hozott össze, melyet ő 4-0 évvel 

 ezelőtt másfél év alatt sokkal tökéletlenebb alakban gyalog, kocsin vagy lóháton 

 menve bírt összegyűjteni. Akkor sokkal nagyobb munkába keriilt azon részleteket 

 egybehozni, melyeket Mr. Beough képes volt rövid látogatása alkalmával a kiállítá- 

 son találni. Selmeczen a bányamunkák nagy haladása által függélyes irányban már 

 a múlt századokban több olyat találtak fel, a mi a mechanikában fontos haladásra 

 szolgáltatott alkalmat, még nálunk is. 



A csillék (Hunde) úgy tekinthetők, mint a mik a vaspályák embrióját foglal- 

 ják magukban. A pálya előbb fából készült, utóbb vasból. Angliában az északi 

 ólombányákban a XVII-ik században használták előbb a fapályát, melyekből 

 a ((Newcastle roads» nevű nagyobb kocsik számára készült fa-pályák nőtték ki ma- 

 gukat. Ezeket később vaslemezzel vonták be ; míg végre valóságos vaspályává vál- 

 toztak át. Érdekes tudni, hogy Magyarországban, csakúgy mint Poroszországban, 

 még ma is használatban vannak oly nemű jármüvek, melyeket már a XVI-ik század 

 közepén írtak le. Egy más ilyen találmány a vízemelő gépek, melyeket néha hibá- 

 san Chemnitz-nek tulajdonítanak Szászországban, mit a Schemnitz-czel nem egy- 

 szer összetévesztettek. Az előbbi helyen harisnyát készítettek, a nélkül, hogy tudtak 

 volna valamit azon érczekről, melyeket Selmeczen századolc hosszú során át fejtet- 

 tek. A (iSociety of Arts» 1769-ben 50 guinea jutalmat adott Mr. WESTOARTH-nak 

 víznyomó gép feltalálásért ; de éppen 20 évvel megelőzőleg Selmeczen Hell ren- 

 dezett be a Lipót-aknában egy víz-oszlopgépet, melylyel az akna fenekéről a vizet 



felemelték, s a mely gép némi javításokkal az újabb időkig mííködésben volt 



Az előadás más érdekes része a barnaszén-, a vas- és aczél-ipar fejlődése 1851 óta. 

 Ezen évben ő Erdélyt és Bánságot látogatván meg, állíthatja, hogy a szénbányászat 

 ott akkor még újdonság volt. Mindössze néhány barnaszén-telepet és néhányat a 

 liaszból míveltek a dunai gőzhajózás szükségletére. Ma a magyar szénbányászat 

 jelentékeny iparvállalattá fejlődött ki. Ez mutatja azonban azt is, hogy az erdők is 

 fokozatosan tünedeznek. A Kárpátok némely részében, valamint Erdély keleti 

 részében valóban voltak ős-erdők, melyekben a közlekedés hiánya miatt a fát érté- 

 kesíteni nem volt lehetséges, és nem egyszer merült fel a kérdés, vájjon ilyen 

 helyeken nem volna-e tanácsos a legjobb minőségű vas- és aczél-gyártást meghono- 

 sítani. Az alacsony napszám, mely említve volt, meglepheti azokat, kik előtt az 

 élelmi szerek ottani olcsósága nem ismeretes. Midőn ő járt ott, az még olcsóbb 



Földtani Közlöny, XVI. köt. 188C. 12 



