A mvmka végén megyék és fajok szerint vannak a tárgyalt mű- és építőkövek 

 elosztva mi a táblázat használhatóságát nagyon elősegíti. Dr. Schafakzik Ferencz. 



(6) Az agyag-, üveg- czement- és ásványfestékiparnak szolgáló magyaror- 

 szági nyers anyagok részletes katalógusa. A magyar királyi földtani 

 intézet megbízásából összeállították mátyásfalvi Matyasovszki Jakab és 

 Petéik Lajos. Budapest, 1885. 87 lap. 



Ilyen természetű anyag vagy 260 gyűlt össze e munka megírásáig s ezek a 

 következő csoportokra osztattak fel : 



1. Agyagok .. ... ... 



2. Márgák és czementek 



3. Mészkövek ... 



4. Dolomit .. . ... ... 



5. Magnezit ... ... ... 



6. Trasz, beton ... .. ._ 



7. Festöföldek, bolus 



8. Quarcz ... .__ ... ._ 



Mind ezen anyagok egy emeletű üveghengerekbe vannak elhelyezve olymódon, 

 hogy mig a felső részben a nyers anyag foglaltatik; addig az alsóban egy kísérletek 

 által kipróbált minta látható. Hogy ez az országos kiállításig nem történhetett meg 

 minden felsorolt anyagnál , az csakis a rendelkezésre állott rövid időnek lehet 

 tulajdonítani. 



A szerzők tüzetesen egyelőre csakis az első csoporttal vagyis az agyagokkal 

 foglalkoztak, s úgy ezeknek tabellái, mint pedig az erre vonatkozó külön bevezető 

 rész képezik a munka főrészét. 



Az agyagok ugyanis magas hőmérsékletnél nem szoktak egyaránt visel- 

 kedni, míg egyesek még a legnagyobb hőbehatásoknak is ellentállanak, addig sok 

 más többé-kevésbbé salakos tömeggé olvad meg, amazok a becsesebbek, ezek pedig 

 a kevéöbbé használhatók. Az agyag tíízállóságának meghatározása a Bischoíf-féle 

 eljárás szerint akként történt, hogy az illető agyagolíból gyúrt apró gulácskák 

 különböző hőfokoknak tétettek ki. A következő kísérletek alapján mindössze 

 8 fokozat lett megállapítva : 



1. fokozat. A kísérleti gúla a Deville-féle kemenczében (kb. 1556°C) teljesen. 



tűzállónak mutatkozik. 



2. fokozat. A kísérleti gúla ugyanott gyenge fényűvé lesz, vagy már apró 



hólyagokat tüntet fel. 



3. fokozat. A kísérleti gúla ugyanott fényes felületet nyer, hólyagosan fel- 



duzzad, de alakját még megtartja. 



4. fokozat. A kísérleti gúla a Deville-féle kemenczében megolvad hólyagos 



vagy salakszerű tömeggé. 



