IRODALOM. 183 



volna az, mely a gázkeveréknek sajátságos büdös szagát kölcsönzi. 1875-ben 

 azonban Fleischek, kolozsvári egyetemi tanár ; újabban pedig Ilosvay minden két- 

 séget kizáTÓ módon kimutatták, hogy a szénsavon kivül a gázkeverékben foglalt gáz 

 nem egyéb, mint kénbydrogéu. 



Már a nagy barlangon kívül attól 33 m.-nyi távolságban sikerűit e gáz- 

 keveréket a talajfölötti légrétegében kimutatni, a hol az 0-40Vo-ot tett ki; meny- 

 nyisége a barlang felé közeledve nőttön-nö, mig magában a barlangban még 

 pedig a szája színvonala alatt túlnyomóvá lesz. A «nagy barlang" legmélyebb 

 részében ugyanis kitesz a szénsav (C02)=95*49, a kénhidrogén (fí25')=0*56, az 

 éleny ((;)=0-01, a légeny (iV)=3-64''/o-ot ; a » kis barlang.. -ban a (7O2+//2S=94-60, 

 O4Í\r=5-40; a «timsós barlang.)-ban pedig (702+fí2*S=94-75, 0+iV=5'257o. 

 A nápolyi kutyabarlang ellenben a legkedvezőbb analysis szerint (Young) tartalmaz 

 CO2=7Í-00, H2S=0-0, 0=5-87, N=m-\3. Sokkal nagyobb tehát a torjai barlang- 

 nak a szénsavtartalma, míg kén-hidrogén utóbbiban éppenséggel nem fordul elő. 



A gázkeverék hőfoka csekély, az 1884-ben július 21 — 25-ike közt csak 1 1*25 — 

 1 S'S" C. között ingadozott. 



Maga a gáz a barlang alapja körüli repedésekből ömlik ki s a lehető legkisebb 

 értékeket alapúi véve, t. i, hogy IVa m. szélességben, 8 cm. magasságban és 20 cm. 

 másodpercznyi sebességgel ömlik ki a barlangból, kiszámította szerző, hogy éven- 

 ként megközelítő értékben 723,000 köbméter COa és 4200 köbm. HiS ömlik ki, 

 a mi súlyban kifejezve 1.425,000 kilo CO2 és 6400 kilo H^S, tehát hatszor több, 

 mint a mennyi a laachi tó közelében levő források által ömlik ki (Bischof szerint 

 250,000 kilo). Leírja továbbá szerző azt a sajátságos hullámzást, mit akkor venni 

 észre, ha a gáztömegbe belemegyünk, s mely egészen a víznek a hullámzására 

 emlékeztet. 



Belehelve e gázkeverék, föltétleníil halált okozó ; a bőrre pedig igen különös 

 égető csipős hatással- van és a meleg érzetét kelti fel. Ennek oka szerző szerint nem 

 volna annyira az érző idegeknek a szénsavvali érintkezés folytán alászállított inger- 

 lékenysége következtében a véredényeknek csökkenő összehúzódásában keresendő : 

 minek további következménye az volna, hogy a véredények jobban telnének meg 

 az odahajtott vérrel, mi azután a meleg érzését okozná : hanem az inkább abban a 

 körülményben rejlenek, hogy a széndioxyd az érintett bőr felületén levő nedvesség- 

 gel chemiai és fizikai átalakulások miatt akkora hőt fejlesztene, hogy arról érző 

 idegeink útján tudomást szerezhetünk. 



Dr. ScHAFAEziK Ferencz. 



ben szénsav, a melyhez kén is kötve van, de nem kénessav alakjában ; továbbá, 

 hogy a gáz nem forró, hanem csel-ely hőfokú. Történelmi érclekességű, továbbá 

 AcKNER és FicHTEL szerínt az, hogy a Büdös környékén 27 éven át egy császári 

 kénolvasztó létezett, a melyben a hegynek felszíni rétegében előforduló földes ként 

 dolgozták fel ; valószíaiüleg ugyanakkor megkisérlették e hegy tövében tárnát hajtani, 

 de nem jutottak tovább mint négy ölre, a midőn ugyanis a minden oldalról kiömlő 

 fullasztó gázok miatt a munkát abba kellett hagyniok. Sőt már a magyar királyok 

 alatt is olvasztottak ezen a helyen ként, munkások gyanánt Alsó- és Felső-Torja 

 lakosait használván fel. Bef. 



