-I*) DR. SCHAFAKZIK LEVKLK. 



Az üldalmoránák és a magasan lecsiszolt gránitfalak a v(jlgytk mindkét 

 oldalán sokkal messzebbre követhetők lefelé mint a ghicserek jelenlegi vegei. 

 Hasonlót bizonyítanak Déchy Mór ur tavalyi és idei pontos mérései, s 

 ugyan ilyen szellemben nyilatkoznak a benszülöttek is ; kik tíz, húsz. liar- 

 mincz év előtt a mostaniaknál tetemesen nagyobbaknak ismertek glecsereiket. 

 A föláncz glecsereiböl eredő vizek a még előttük fekvő hegységen át 

 mélyen bevágott keresztvölgyekben törték útjokat le a síkság felé. Igazi 

 eróziói völgyek ezek, s hogy mily arányokban dolgozott itt a víz, kitűnik 

 azon nem csekély niveaukülönbségl)öl, mely a völgyek mostani talpa és :i 

 magasba feltornyosodó völgy oldalok kúpjai közt létezik, a mely nem kevesebb 

 mint (;00()— 8000 láb. Csupasz meredek falai a legjol)b feltárásokat nyújtják 

 geológiai es különösen geotektonikai szempontból. 



Eddig az Ardort valamint a kevésbbé ismeretes f/r«c7/,-völgyet érintet- 

 tük, a melyekben, eltekintve azon gyűrődésektől, melyek az egyes formáczió- 

 kon belül előfordulnak, a rétegek dülése általában É-i. A formácziók 

 sorozata, a melyeket mostanig láthattam, a főláncztól É-felé a Pnrk síksága 

 felé haladva, a következő : 



1. Gránitok, gnájszok és egyél) kristályos palák, pcMr-áttörésekkel. 

 Ezek képezik a Kaukázus középső részében, a Kazbek és az 

 Elbrusz közt a vízválasztót (15 — 1(S,.500 láb). 

 ^. En-e települ a palaeozoosnak tartott sötét agyagpala hatalmas kom- 

 plexusa. Ez topográfiai szempontból nem játszik nagy szerepet. 

 :S. Következik a még hatalmasabb és egy igen tekintélyes parallel hegy- 

 lánczot képező juramész -formáczió (9 — li,000 láb). 



4. Ezt felváltja azután a kréta szerényebi) léi^csője és végre 



5. az alacsony harmadkori dombvidék. 



Ezek a formácziók addig párhuzamos övökben nagy szabályossággal 

 következtek egymásra. 



Legnagyobb sikerrel gyűjtöttem eddig a kréta alsóbb osztályaiban, míg 

 a jura-meszekben kevésbbé kedvezett a szerencse. 



A föláncz kristályos kőzetei valamint a Besclitmi kvarcx;-trachitjai 

 ellenben jól vannak képviselve eddigi gyűjteményeml)en. SZ(i(lon-\)ó\ a 

 gnájsz-gránitban föllépő erez teleréből ezüsttartahnu ijuli'uilot , továbbá 

 sphülcvitút, hilkopjiritotéa egyéb ásvány-példányokat hozok. 



Legközeleb])i kirándulásunkat az Elbrusz felé teszszük, a honnét aztán 

 Szvanecziába, a heg\'seg deli oldalára fogunk átkelni. 



