'■21-2 BUDAI JÓZSEF : 



séböl közeteket gyűjtve, tanulmány tárgyává tette ezeket s részletesen meg- 

 ismei-tette oDic PorpJiyrgestcine Ocstcrreichsn czimü munkájának 2:22 — 29. 

 lajjján. 



E heg}'ek vulkáni kőzeteiből néhány nyáron át én is gj'üjtöttem 

 anyagot és kiegészítettem a helyszínén szerzett tapasztalatokat a labora- 

 tóriumban végzett munkálattal. Czélul főképen azt ttíztem ki, hogy e 

 kőzetek ásványi összetételét pontosan meghatározva, megállapítsam azok- 

 nak helyét a kőzet-rendszertanban ; másrészt figyelmemet kiterjesztettem a 

 kőzetek egymáshoz való kölcsönös viszonyára is, hol a help viszonyok ezt 

 lehetővé tették. 



Az általam talált és míghatározott közetek a következők voltak: Orto- 

 klász-porfir, diorit, dial)áz, diabáz-porfir, olivin-diabáz, dialag-peridotit és az 

 ezek elváltozásából keletkezett metamorf kőzetek. Mielőtt ezek leírását meg- 

 kezdeném, megjegyzem, hogy a hosszadalmasság és felesleges ismétlések 

 elkerülése végett minden egyes leihely kőzetét külön nem tárgj'alom, hanem 

 az egy kőzettipuszhoz tartozókat egybefoglalva ismertetem, kiemelve, ha 

 egyik másik leihely kőzete a tipusz többi tagjától eltérést mutat. 



Ortoklász-porfirok. 



E közetfaj meglehetősen el van terjedve a persánj-i hegységben. Az 

 Afiostovfalva és Alsó-Báhts közti 0//-áttörésben a folj'am mindkét partján 

 számtalan helyen találjuk mint tömeges kőzetet, liendesen alacsony szin- 

 teket foglal el, néhol több egymás fölött fekvő kúpot is alkot, melyeknek 

 alját a poliedrikus darabokra széteső kőzetnek törmelékei borítják. Az ajjró 

 porfir kúi)ok egy sorvulkáunak felelnek meg és miként a folyam jobb partján 

 a rákosi erdöV)en tisztán észlelhető, északról délre menő irányban következ- 

 nek egymás után. A folyam bal partján, az ürmösi 'íöppé-hegy közelében 

 liatalmas porfir- tömeget látunk , melynek alját a patak mossa, és a mely 

 kifejlődésél)en majdnem eléri a mészhegyek magasságát is. Itt is több 

 egymás alatt fekvő apró kúpot láthatunk, egymás után észak-déli irányban 

 rendezkedve. 



Előfordul e kőzetfaj néhol a bogáti völgj'ben is, de igen gyakori a 

 hegység végpontjához közel, Pcrsánij és Vlcilényi határában is ; hol kopár 

 hegylejtöket képez, és több helyen a patak által mosatik. A vaniyasi völgy- 

 ben, hol mások szerint állítólag elő kellene fordulnia, hosszas keresés után 

 sem találtam meg. 



Miként az alsó -rákosi és ágostonfalvi erdőkben látható, e kőzet gyaki-an 

 másodkori tömör mészkövek feküjét képezi ; de ezeken való áttt)rt'se sehol 

 sem észlelhető. Ellenben a későljb tárgyalandó zöldes színű diabáz áttörését a 

 porfir-tömegeken világosan lehet észlelni az Olt jobb partján, a vasúti töltés 

 közelében, az ürmösi Töppé-hegj'gyel szemközt, nem messze a vasúti őrház- 



